264 
60 
Rosti'um slankt, hyppigst noget indsnevret et Stykke nedenfor Alveolarenden og 
derfor noget kølleformet. Paa Ryggen ses en svag, afrundet Køl, begrænset af Dorsolateral- 
fiirerne. Tværsnittet er ovalt ; i Nærheden af Alveolarenden gaar den største Diameter fra 
Ryg til Rug, længere tilbage vinkelret herpaa. Den nederste Ende er afrundet og ender 
med en spids i<mucro». Lateralfurerne ere hyppig utydelige. Overfladen er dækket af 
stærke, grenede Karindtryk , der dog undertiden kunne være mindre tydelige. — Alveolen 
næsten cirkelrund i Gennemsnit, meget dyb og noget ekscentrisk; undertiden ses paa dens 
Vægge Mærker efter Phragmakonens Skillevægge. Alveolarspalten meget lang. Paa Al- 
veolens indvendige Side, modsat Alveolarspalten, findes en flad, bred Fure, hvis midterste 
Del danner en fordybet, udhulet Rende. 
Denne vel kendte og meget vidt udbredte Art er funden adskillige Steder i vort 
Skrivekridt. Imidlertid er den ikke lige almindelig overalt; den synes nemlig at blive 
sjældnere og sjældnere , efterhaanden som man nærmer sig Skrivekridtets øverste Grænse. 
Medens den saaledes er meget almindelig i Møens Klint og ogsaa træffes nogenlunde 
hyppig i Aalborgegnen og ved Mariagerfjord, er den slet ikke funden i Thy og paa Mors 
og er temmelig sjælden i Stevns Klint; fra denne sidste Lokalitet besidder Mineralogisk 
Museum kun faa Eksemplarer, og under en 4 Dages Undersøgelse af Klinten fandt 
Assistent Milthers og jeg kun 2 Eksemplarer, hvoraf det ene blev fundet c. - a -AL 
under Grænsen mellem Skrivekridtet og Fiskeleret, men desværre nu er bortkommet; del 
tilhørte ligesom del andel Eksemplar "Danmarks geologiske Undersøgelse«. — 1 Aflejringer 
tilhørende Danien-Etagen forekommer B. mitcronata v. Schloth. sp. ikke ; ældre modsigende 
Angivelser (som f. Eks. hos Lyell) maa sikkert bero paa en Fejltagelse; eller ogsaa har 
man muligvis fundet Eksemplarer i Cerithiumkalken, hvilket efter min Anskuelse ikke vilde 
være usandsynligt, og da man i ældre Tider ansaa Cerithiumkalk og Faxekalk for samtidige 
Dannelser, kan man godt tænke sig, at Angivelsen om Artens Forekomst i Faxekalk kan bero 
paa saadanne i Cerithiumkalken fundne Eksemplarer. — Ligesaa lidet sandsynligt er det. at 
B. mucronata skulde forekomme i de bornholmske Kridtdannelser; den skal efter v. SeebachM 
findes i Grønsandet især ved Ravnodde , men kun i unge Eksemplarer. Der har her for- 
modentlig fundet en Forveksling Sted med Actinocama.r westfalicus Schlvter. Dette meues 
ogsaa af Mørch som imidlertid selv anfører Arten baade fra Grønsaudet og Arnagerkalken. 
Til Grund for denne Angivelse ligger som alt tidligere anført af Stolley sandsynligvis 
Artens Forekomst i løse Strandsten. 
') Zcilschr. der deutsch. geol. Gcscllschnft 1865. S. 317. 
■') O Møiu'ii: Fortegn, over Forst, i Kridllormationeii paa Boriihohri. — Vid. Mcdd. Ira don iiaturhisl. 
Foren, i Kjobenhavn. 1876. S. 24. 
