9 
343 
vertritt die Stelle der Feuersteinschichten eine schwårzliche Mergelschicht, die ans sehr 
diinnen Platten besteht. Dann fångt wieder der etvvas dichtere Kalk an.« At han med det 
mørke Mergellag sigter til Fiskeleret, er vel ganske utvivlsomt; det er første Gang, dette 
Lag findes omtalt i Litteraturen. Steffens er ogsaa den første, der søger at bestemme de 
forskellige Kridtaflejringers indbyrdes Aldersforhold i Danmark; efter hans Anskuelse er 
Saltholmskalken det ældste Led (om de bornholmske Kridtdannelser var der endnu dengang 
slet ikke Tale) ; derpaa følger Kridtet i Stevns Klint og endelig tilsidst Koralkalken ved 
Faxe. Interessant er ligeledes hans Udtalelse om , at den i Danmark og Nordtyskland 
almindelig forekommende Mergel er et Slags Kridtkonglomerat, dannet ved Ødelæggelsen 
af en vældig Kridtaflejring, som tidligere dækkede en stor Del af disse Lande (S. 125 — 26). 
Imidlertid blev Opmærksomheden henledt paa Bornholms geologiske Bygning, idet 
man her haabede at finde Mineraler, som kunde faa praktisk Betydning. I Rawerts og 
Garliebs ^) Beskrivelse af denne 0 omtales Grønsandet ganske kort. En nærmere Beskri- 
velse baade af Grønsandet og af Arnagerkalken findes i H. C. Ørsteds og L. Esmarchs Be- 
retninger om deres i Aarene 1818 og 1819 efter Rentekammerets Anmodning udførte 
Undersøgelsesrejser til Bornholm; en væsentlig Del af disse Undersøgelser er efter Beret- 
ningerne udført af daværende Student J. G. Forchhammer-). Grønsandet anføres baade fra 
Blykobbeaa Nord for Rønne og fra Partiet mellem Stampen og Arnager, fra hvilket sidste 
Sted ogsaa Arnagerkalken omtales. Begge disse Aflejringer henføres til Kridtformationen, 
og der nævnes nogle Forsteninger herfra, dog uden Artsbestemmelser (sidste Beretning 
S. 54 ff.). 
De næste Oplysninger om vore Kridtaflejringer skyldes Vargas Bedemar, som 1820 
offentliggjorde et Par Smaaafhandlinger, hvoraf den ene behandler Bornholms Geologi, den 
anden Kridtet paa Sjælland og Møen. I den førstnævnte^) (S. 28 — 30) omtaler han ganske 
flygtig det bornholmske Grønsand uden at turde angive, om og, i bekræftende Fald, paa 
hvilken Maade det horer sammen med Kridtet paa Sjælland, Møen og Riigen. I den anden 
Afhandling'') nedlægger han imidlertid Resultaterne af sine Undersøgelser over Kridtforma- 
tionerne i Faxe, Stevns- og Møens Klint. Her omtaler han først Forholdene i de daværende 
mange Smaabrud i Faxe Bakke og viser, at Kalkstenen varierer betydelig; hans Iloved- 
') Rawert og Garlieb: Bovnholra beskreven paa en Reise i Aaret 1815. Kjobenhavn 1819. 
2) H. C. Ørsted og L. Esmaroh: Beretning om en Undersøgelse over Bornholms Mineralrige, udfort 
1818. Kjobenhavn 1819. 
H. C. ØRSTED og L. Esmarch: Beretning om en Undersogelse over Bornholms Mineralrige, udfort 
1819. Kjobenhavn 1820. 
') Vargas Bedemar: Die Insel Bornholm in geognostischer Hinsicht. Leonhards Min. Taschenbuch 
1820. S. 3-39. 
*) Vargas Bedemar: Ueber die Krcide Formazion von Fa.xoe, Stevens- und Moens-Klint. Loonhaids 
Min. Taschenbuch 1820. S. 40—64. 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturviiiensk. og matlicni, .\fd. XI. 6. 44 
