348 
14 
Fra Møens Klint afbilder Lykll en Del Profiler; han kommer til det Resultat, at 
de af Forchhammer omtalte Sand- og Lerlag, der undertiden ligge under Kridtmasserne, og 
som bevirkede, at Forchhammer antog Kridtet her for at tilhøre "Rullesteens-Samdanningen«, 
have faaet deres Plads ved Forstyrrelser i Kridtlagene efter disses Dannelse. 
Imidlertid havde baade Forchhammer og Beck skrevet om det samme Æmne. I Ind- 
bydelsesskriftet til Universitetets Reformationsfest i November 1836 har Forchhammer offent- 
liggjort sin bekendte Afhandling om Danmarks geognostiske Forhold M. I Indledningen til 
dette Arbejde slutter han sig fuldt ud til Lyell, der "har .... stræbt at bevise, at de samme 
Kræfter endnu i dette Øjeblik ere virksomme , der i ældre Tider have frembragt de store 
Forandringer, vi see udtrykte i de Formationer, som ere ældre end Menneskeslægten« (S. 6); 
endvidere udtaler han her, at man ledes "til at formode, at Formerne [o: Dyre- og Plante- 
formerne] igjennem store Jordperioder langsomt have forandret sig, sandsynligviis bestemte 
ved store Forandringer i Jordens almindelige Forhold" (S. Il — 12). Temperaturen, mener 
han dog, har været ens over hele Jorden indtil den nyere Tid, idet der ingen Grund er 
til at antage, at der har været forskellige Temperaturer i Jordens Kridthave. 
Lagfølgen indenfor Kridtformationen her i Danmark opføres paa samme Maade som 
i hans tidligere omtalte Arbejde; den ser altsaa saaledes ud: 
4. Faxekalk, Blegekridt og Limsten (disse sidste to Navne anvendes her for første 
Gang i Litteraturen). 
3. Skrivekridt. 
2. Saltholmskalk (paa Saltholm, ved Limhamn og 0. Torp i Skaane samt Sangstrup 
Klint ved Grenaa). 
1. Grønsand og Graakridt [= Arnagerkalk] paa Bornholm og i Skaane. 
Saltholmskalken anser han altsaa stadig for at være ældre end Skrivekridtet, 
omend han senere i Afhandlingen udtaler Muligheden af, at Aldersforholdet kan væ.re det 
omvendte (S. 84). 
Grønsand omtales fra Slampen og fra Nyker (fundet ved en Brondgravning) samt 
fra Blykobbeaa; det overlejres sandsynligvis af Graakalken (= Arnagerkalk). Han anforer 
nogle faa Forsteninger fra disse Dannelser. 
Saltholmskalk eller meget nærstaaende Dannelser har han fundet i Karleby og 
Sangstrup Klinterne, paa Saltholm, under Kjobenhavn samt ved Thorslunde. Han mener, 
at man sandsynligvis kan parallelisere Sallholmskalken med Englændernes «chalk with- 
out flint". 
') G. Fokchhammkr: Danmarks gcosiiiostiske Foiliold, forsaavidt som de ere afliæiiaisc af Dannelser, 
der ere sluttede. Univcrsitctsiiroi;rani. Kjobenhavn 1836. 
