354 
20 
Forekomst og Lejringsforhold. Dernæst skænker han Flinten en nærmere Omtale og paa- 
peger bl. a. Sammenhængen mellem Flinten og Kiselspongierne ; Flinten maa efter hans 
Anskuelse engang have været en flydende, rimeligvis geleagtig Masse, som stammede fra 
Kiselspongier og andre lavere Dyr, efter hvis Død den samlede sig i Klumper paa Over- 
fladen af Havbundens Kalkaflejringer (især omkring Spongier) eller i Hulheder i disse. 
Hærdningen af Kiselgeleen til Flint menes at have taget meget lang Tid (S. 39—43). — 
Skrivekridtet i Nordeuropa er afsat i et Hav, der formodentlig ved et mellemeuropæisk 
Fastland var adskilt fra det sydeuropæiske Kridthav; dette synes at fremgaa baade af Sten- 
arterne og af Forsteningerne, som ere forskellige for de to Partier. Et andet Fastland 
strakte sig sandsynligvis fra England over til Skandinavien og udelukkede kolde Hav- 
strømme fra Nord; dette Forhold bevirkede sammen med Jordskorpens indre Varme, som 
dengang var større end nu, at Temperaturen i Kridthavet var langt højere end i de samme 
Egnes nuværende Have (S. 47 — 48). — Skrivekridtet maa tænkes afsat paa Bunden af et 
dybt Hav, fjærnt fra Kyster; den store Mængde Kalk og Kiselsyre, som maa have været 
tilstede i dette Kridthav, skyldes antagelig Kilder, der have ligget i vulkanske Egne (S. 48 — 
49). — Nyere Kridt findes ikke paa Møen, men derimod i Stevns Klint. Ligesom Forch- 
hammer betragter Puggaard Cerithiumkalken som en lokal Udvikling af Faxekalken. At Skrive- 
kridtet afløstes af det nyere Kridts Stenarter, der synes afsatte paa mindre dybt Vand. 
skyldes en Hævning af Havbunden. Møen har endnu ligget under Havets Overflade: men 
der har ikke her fundet nogen Aflejring Sted, da Bølger og Strøm have ført Materialet 
nordpaa til det grunde Hav ved Stevns (S. 52 — 53). — Et helt Afsnit af sit Værk ofrer 
Pdggaard Forsteningerne, hvoraf han beskriver (og tildels afbilder) en lang Række. De skulle 
tyde hen paa, at der i Kridthavet har hersket en højere Temperatur end disse Egnes nu- 
værende. Den store Forskel mellem Skrivekridtets og Faxekalkens Fauna forklarer han som 
fremgaaet af forskellige Dybdeforhold i de Have, hvor disse Dannelser have afsat sig, idet 
Faxekalken (og det nyere Kridt overhovedet) skal være dannet i mindre dybt Vand end 
Skrivekridtet. Ligeledes paapeger han den Forskel, som de forskellige Slægter vise i Ret- 
ning af deres Skallers Opløselighed. — Væsentlige Partier af Afhandlingen bestaa af en 
detaljeret Beskrivelse af de forstyrrede Lejringsforhold. som vi ikke her skulle komme 
nærmere ind paa. 
Foghs Afhandling blev først trykt nogle Aar senere M. Kridtformationen er her 
langtfra saa fyldig behandlet som i Pcggaards Værk. Skrivekridtet angives som faststaaende 
ved Svensmark i Nærheden . af Stege; udtværet i Moræneleret forekommer det forskellige 
Steder. Flintens Dannelse forklarer Fogh omtrent paa samme ]\Iaade som PrcGAARn. Med 
) C. Fogh: Geognostiskc Skizzer fra Moen. Metropolitanskolens Program for lSj7. Kjol>eiiliavn 
1857. 
