356 
22 
Disse Maal maa imidlertid, som af Johnstrup paavist, fordobles, da de i Forch- 
hammers Manuskriptprotokol findes anførte i Alen, medens Forchhammer i den her omtalte 
Afhandling anfører Fod, men uden at fordoble Tallene. Desuden har det vist sig, at det 
saakaldte Skrivekridt fra Tune i Virkeligheden er en Kalksten tilhørende det nyere Kridt, 
nærmest Saltholmskalk. Forchhammer vilde altsaa af denne Brøndgravning kunne have set, 
at Grønsandet ikke alene var yngre end Skrivekridtet, men ogsaa yngre end Nyere Kridt, 
eller at det i hvert Fald var denne Afdelings yngste Lag M. Ogsaa ved Gjedserodde paa 
Falster har Forchhammer fundet Grønsandslag i Forbindelse med Saltholmskalk. 
Endnu engang kommer Forchhammer tilbage til Kridtet; under det skandinaviske 
Naturforskermøde i Stockholm 1863 gav han nemlig en kort Oversigt over de Resultater, 
hans næsten 45aarige geognostiske Undersøgelser havde ført ham tiP). Da han dog her 
ikke har noget væsentligt nyt at meddele angaaende Kridtet, skal jeg ikke komme nærmere 
ind herpaa. 
At de interessante geologiske Forhold paa Bornholm ved Forchhammers Under- 
søgelser maatte vække Opmærksomhed i Udlandet, er kun naturligt; da man saa desuden 
med Iver begyndte at søge efter Hjemstederne for de talrige løse Blokke i det mellem- 
europæiske Diluvium, blev Interessen for Bornholm (og det øvrige Danmark) endnu mere 
levende, især i Nordtyskland. Vi se derfor ogsaa forskellige fremmede Forskere efter- 
haanden besøge Bornholm og undertiden offentliggøre Resultatet af deres Undersøgelser. 
Dette var saaledes Tilfældet med K. v. Seebach, som i Sommeren 1863 opholdt sig en kort 
Tid paa Øen^). Om Kridtet skriver han kun lidt (S. 346 — 47); han mener, at Grønsandet 
paa Bornholm utvivlsomt er identisk med det sjællandske; paa den Maade bliver Arnager- 
kalken det yngste Led af den sjællandske Kridtformation. Han er meget utilbøjelig til at 
tro, at Grønsandpartiet ved Blykobbeaa virkelig hører med til Kridtformationen. Fra Gron- 
sandet og Arnagerkalken nævner han enkelte Forsteninger; haus Bestemmelser synes dog 
ikke altid at være rigtige. 
Denne lille Afhandling kan ikke siges i nogen synderlig Grad at have bidraget til 
vort Kendskab til Bornholms Kridtaflejringer; anderledes forholder det sig derimod med 
M. Jespersens geognostiske Vejviser paa Bornholm*). Man finder i denue Bog en meget 
udførlig Fortegnelse over de Lokaliteter, hvor man har truft'et Gronsand og Arnagerkalk, 
') Den her omtalte Undersogelse findes meget udforlig omtalt af K. IU'ui'am i . Kridlformationen i 
Sjælland... D. G. U. II R. Nr. 6. Kjobenhavn 1897. S. 103— 08. 
*) Beretning om det !). skandinav. Naturforskermode i Stockholm i 1863. Stockholm 1864. S. 29—42. 
') K. V. Seebach: Beitrage zur Geologie der Insel Bornholm. Zcitschr. d. deutsch. geol. Ges. Bd. 17. 
Berlin 186.'). S. 338 — 47. 
*) M. Jusi'KusEN: Liden geoguostisk Veiviser paa Boriiluilni. Uonne 1S65. S. 42—52. 
