360 
20 
overfladens Beliggenhed og Beskaffenhed foruden Resultalerne af hans Undersøgelser af de 
tektoniske Forhold i den omtalte Klint; men hvad der her særlig interesserer os, er en 
Note (S. 71), hvis første Halvdel lyder saaledes: 
"Skrivekridtet ved Aalborg er i en paafaldende Grad fattigt paa Flint, og gaar i de 
dybeste Partier efterhaanden over til en haard, lerblandet, hvidgraa Kalkstene- 
En Prøve, der optoges fra en Dybde af 1272 Fod (1152 Fod under Skrivekridtets Over- 
flade), og som indeholdt etExemplar af Belemnitella mucronata, havde en ikke ringe Lighed 
med Arnagerkalken paa Bornholm«. 
Dette var indtil for faa Aar siden den dybeste danske Boring, om hvilken der fore- 
ligger Oplysninger; for første Gang var man efter al Sandsynlighed naaet ned gennem 
Skrivekridtet, i det mindste gennem den almindelige Varietet af dette, hvis Mægtighed 
JoHNSTRDP her angiver til 8 — 900 Fod'^. Som vist i nedenstaaende Note maa dette Tal 
forhøjes til 1030 Fod. Johnstrdp bestemte den fundne Belemnit-Stump til Belemnitella 
mucronata v. Schloth., men denne Bestemmelse er i høj Grad tvivlsom; forresten er denne 
Art heller ikke funden i Arnagerkalken. Hvad det er for Lag, man ved denne Boring er 
naaet ned til, maa derfor foreløbig henstaa som et aabent Spørgsmaal. 
Som ovenfor omtalt hældede Johnstrdp til den Anskuelselse, at det bornholmske og 
del sjællandske Grønsand vare lo forskellige Dannelser, ligesom han tvivlede om. al det 
sjællandske Grønsand var ældre end Sallholmskalken. Al han havde Ret paa disse Punkter, 
viser han i sin Afhandling: Om Grønsandet i Sjælland^). Paa Initiativ af Kammerherre 
Carlsen til Gammelkjøgegaard var der nemlig ved Kjøge Aa bleven foretaget nogle Boringer 
i videnskabeligt Øjemed. Det viste sig ved disse Boringer, al Lagserien var følgende: 
4. Diluvium. 
3. Grønsand. 
2. Saltholmskalk. 
1. Limsien. 
') Udhævet af .Iohnstrttp. 
'-) I den lille populære Afhandling: De geognostiske Forhold i .1\ Iland (i idsskr. for Landokonomi. 
-i. Række, Bd. IX. Kjøbenhavn 1875. S. 457— 48.i) opforer Johxstiu p folgcnde Boreprofil (S. 461): 
O— 120 Fod Ler og Sand. 
120 — 1150 - Skrivekridt, dels uden, dels med Flint. 
1150—1272 - en graahvid, kiselrig Mergelkalksten (som i Danmark kun er kendt fra .\rnager). 
Skrivekridtets Ma'gtighed er her angivet til 1030 Fod, og i senere .\fhandlinger opforcs stadig del 
samme Profil, saa disse Tal maa være de rigtige. — Forresten indeholder denne Afhandling ikke 
noget videre nyt om vort Kridt. Den blev senere omtrykt under en lidt ændret Titel, nemlig: 
Jyllands geognostiske Forhold. Foredrag ved d. 13. danske Landmandsforsamling i Viborg. Kjoben- 
havn 1877. 
•') F. JoHNSTiu i': Om Cninsandol i .Sjælland. — Vid. Modd. .\aliuli. Kor. i Kjohenhavn. 1S76. S. 1—32. 
