364 
30 
desuden i et Parti omkring Thisted mod Nord og Nordøst til Hanstholmen samt mod Vest 
ud imod Vesterhavet. Endvidere findes det paa Kortet afsat i mere isolerede Partier i Thy, 
paa Mors og Thyholm, samt ved Hjerm og Mønsted. Baade Limstenen, Saltholraskalken 
og Blegekridtet betragter han som Varieteter af Bryozokalken (S. 51 — 52). — Cerithium- 
kalken anser han her for sandsynligvis at være en med Faxekalken samtidig Dannelse 
(S. 51, første Fodnote). 
1 den her omtalte Afhandling bringer Johnstrcp ikke noget nyt om det bornholmske 
Kridt, men omtrent samtidig offentliggjordes en lille Afhandling af B. SchrOder om løse 
Senon-Blokke fra Øst- og Vestpreussen ^). Heri diskuterer Schroder bl. a. Spørgsmaalet 
om disse Blokkes Hjemsted og henfører en Del af dem til Bornholm. Angaaende det 
bornholmske Kridt ytrer han sig paa følgende Maade (S. 281): "Auf Bornholm sind zwei 
verschiedene Horizonte der Kreideformation entwickelt. Der tiefere, ein Grunsand durch 
Actinocamax westfalicus characterisiert, ist nach Schluter (Zeitschr. d. Deutsch. geol. Ges. 
Bd. 36. 1874. S. 851) das Aequivalent des von ihm in Westphalen zuerst beobachteten 
Emscher Mergels, der hohere, der Arnagerkalk mit SccqjJiites binodosus Rom., wiirde die 
untere Quadratenkreide des Westphålischen Beckens, die Zone des Inoceranms lingua und 
der Exogyra laciniata vertreten.« Denne Inddeling optages, som vi senere skulle se, 
af Stolley. 
Imidlertid havde Lundgren fortsat sine Undersøgelser af det skaanske Kridt; i sine 
herom offentliggjorte Afhandlinger omtaler han hist og her ogsaa de danske Kridtaflejringer, 
da Kridtet i hans saakaldte "Malmøomraade" slutter sig nær til det sjællandske Kridt. Han 
kaster sig særlig over Studiet af Forsteningerne. Af Vigtighed er saaledes hans Monografi 
over Kridtbrachiopoderne^). I dette Arbejde giver han tillige en Oversigt over den svenske 
Kridt-Litteratur. Angaaende Paralleliseringen af det nyere Kridt med andre europæiske 
Dannelser udtaler han sig paa følgende Maade (S. 14): « det synes mig ingalunde 
genom paleontologiska grundar bevisadt, att den allmiint antagna parallelismen mellau 
Faxekalken och Maestrichtien er fulit såker. Likalitet synes mig identiteten mellau Faxe- 
kalken och Calcaire a Baculites i Cotentin och Calcaire pisolilhique bevisad — — — 
Allerede tidligere Forskere (Forchhammer, Johnstrup, D.\mes o. a.) havde antydet 
Muligheden eller Sandsynligheden af, at det nyere Kridts forskellige Steuarter betegnede 
forskellige samtidige Facies; Lundgren slutter sig til denne Tanke, idet han anser Koral- 
kalken, Bryozokalken og Saltholmskalken for tre ulige Facies tilhørende samme Tid. Koral- 
kalken kan efter hans Mening ikke betragtes som Levninger af et Koralrev, men snarere 
') II. Schuodkr: Ueber sciioiic Krciilegcscliicbc der Pioviiizeii Ost- und Wcstpreusscii. — Zeitschr. d. 
Dcnlseh. geol. Gescll. Jahrg. 1882. S. 243-87. 
B. LiiND(!UBN: Undersokningar cifvcr Brachiopodciiia i Sveriges krilsyslcni. — Lunds Univ. .\rsskr. 
Tom. XX. S. 1 — 72. Lund 1885. 
