31 
365 
som en Banke af Dybhavskoraller ; Bryozokalken er dannet af Detritus af denne Banke, 
medens Saltholmskalken er afsat paa endnu dybere Vand 
Angaaende Kridtets Udbredelse paa Falster bringes der Oplysninger i en lille 
Notits af M. Jespersen, som anfører Forekomsten af Skrivekridt fra forskellige Punkter af 
denne 0, overalt omtrent i Havets Niveau ; enkelte Steder er det efter hans Mening kun 
løse Flager^). 
1 Anledning af det tyske geografiske Selskabs Besøg paa Bornholm 1889 offentlig- 
gjorde JoHNSTRCp sin bekendte Afhandling om Bornholms Geologi^). Han ofrer her nogle 
faa Sider paa de bornholmske Kridtdannelser. Ligesom tidligere anser han paa Grund af 
Lejringsforholdene Arnagerkalken for yngre end Grønsandet; nogen direkte Overlejring har 
han dog ikke set, og han fremhæver tillige, at der ikke er iagttaget nogen Forskel mellem 
de to Dannelsers Fauna. Han aftrykker Mørchs Fossilliste fra 1876, da Forsteningerne 
ikke i Mellemtiden have været underkastede nogen ny Undersøgelse. Paa Grund af Fore- 
komsten af Scaphites binodosus i det nordlige Grønsandsparti er han tilbøjelig til at for- 
mode, at dette Parti er jævnaldrende med det sydlige. Johnstrdp synes altsaa at hælde til 
den Anskuelse, at alt det bornholmske Kridt i det væsentlige er af samme Alder. Som 
paa forrige Side omtalt havde imidlertid H. Schroder forlængst udtalt en anden Mening, og 
heri støttes han af E. Stolley, som ved sine Undersøgelser af de bornholmske Kridtbelem- 
niter er kommen til det Resultat, at der ved Arnager foruden Westphalicus-Zonen tillige 
findes Aflejringer, som tilhøre Mammillatus-Zonen^). Aaret efter (1897) ændrer han i et 
mere udførligt Arbejde sin Anskuelse desangaaende noget ^); man kan nu for de born- 
holmske (og øvrige danske) Kridtdannelsers Vedkommende opstille den Inddeling, der 
findes gengivet paa omstaaende Side. 
Til Enkeltheder i delte Arbejde skal jeg senere komme tilbage; kun skal jeg alle- 
rede her tilføje, at Stolley bl. a. beskriver et Par ny Belemniter fra Bornholm. 
I sin "Geologischcr Fiihrer durch Bornholm » holder Deecke sig til Stolleys Ind- 
deling, idet han samtidig bemærker, at denne dog maaske endnu ikke har truffet det rigtige*^). 
1) B. Lundbren: Ofversigt af Sveriges mesozoiska bildningar. — Liiiuls Univ. Åissivr. Tom. XXIV. Lund 
1888. S. 24—26. 
") M. Jespersen: Til Falsters Geologi. - Indbydelsesskrift til de ofl'entlige Afgangs- og Aarsprover 1 
Nykjøbing Kathedralskole i Juni og Juli 1886. Nykjøbing p. F. 1886. S. 5—6. 
3) F. Johnstrup: Abriss der Geologie von Bornholm. — IV Jahresbericht d. geogr. Gesellsch. zu 
Greifswald. Greifswald 1889. 
E. Stollet: Einige Bemerkungen iiber die obere Kreide insbesondere von Liineburg und Lagerdnvf. 
— Archiv f. Anlhrop. u. Geol. Schlesw. -Holst. Bd. I, Heft 2. Kiel u. Leipzig 1896. S. 171. 
^) E. Stollet: Ueber die Gliederung des norddeutschen und baltischen Senen sowie die dasselbe 
charakterisirenden Belemniten. — Archiv fiir Anthr. nnd Geologie Schlcsw. -Holst. Bd. IL Kiel und 
Leipzig 1897. 
6) W. Deec!ke: Geologischer Fiihrer durch Rornholm. — Sammlung geologisrher Fiihrer. III. l?orlin 
1899. 
