368 
34 
berørte dette Æmne. Hennig offentliggjorde i dette Aar sine Monografier over Echiniderne, 
Muslingerne og Korallerne i Skaanes nyere Kridt; der gives her ogsaa Oplysninger om 
forskellige Arters Forekomst ved Faxe M- Samme Aar fremkom fra samme Forfatter et 
større Arbejde, som indeholder Resultaterne af hans Undersøgelser af det baltiske nyere 
Kridts Dannelseshistorie-). Dette Arbejde vil jeg i det følgende faa Lejlighed til at komme 
tilbage til adskillige Gange; her skal jeg derfor kun give et ganske kort Referat af de 
vigtigste af hans Resultater. 
Hennig adopterer Rørdams ovenfor omtalte Inddeling af det nyere Kridts Stenarter 
som meget tilfredsstillende og praktisk anvendelig, idet han dog gør opmærksom paa, at 
Rørdams Foraminiferkalk og Spongiekalk ikke kendes faststaaende i Sverige. Af Bryozo- 
kalken, Koralkalken og Kokkolitkalken gives en særdeles udførlig Beskrivelse, hvori han 
særlig kommer ind paa de betydelige Omdannelser, disse Stenarter have været underkastede. 
Angaaende Flintens Dannelse i Bryozokalken udtaler han sig saaledes paa følgende Maade 
(S. 55 — 56): "Enligt denna tolkning hau flintan i bryozokalken ett tvåfoldigt ursprung: 
1) initialkårnor , bildade på krithafvets botten genom en omlagring af spongieskelettens 
opalsubstans, således samtidigt med sedimentationen, 2) sekundår flinta, bildad 
oberoende af organismers dekomponering och efter sedimentationen genom en kon- 
centration af inom bryozokalken migrerande kiselsyrelosning." Da de petrografiske Forhold 
imidlertid ligge noget udenfor nærværende Afhandlings Plan, skal jeg ikke her komme 
nærmere ind paa, hvad Hennig forøvrigt meddeler i dette sit første Kapitel. 
Hvad de stratigrafiske Forhold angaar, da betragter Hennig Kokkolitkalken som det 
nyere Kridts Hovedfacies ; kun pletvis fandt der til forskellige Tider Sedimentation af 
Koralkalk og Bryozokalk Sted. Koralkalken danner ligesom Øer i Kokkolitkalken, medens 
Bryozokalken danner mere vidt strakte Bænke. Ogsaa i Skaane underlejres det nyere 
Kridt ligesom i Danmark af Skrivekridt, saaledes som de af Ldndgren beskrevne Boringer 
ved Malmø vise. Da Lejringsforholdene imidlertid ere tydeligere i Stevns Klint, giver 
Hennig en kort Beskrivelse af Lagfølgen her, idet han ligesom de danske Forskere lader 
det nyere Kridt begynde med Fiskeleret. Dette Lag, som indeholder Stumper af Skrive- 
kridt, hviler konkordant paa Skrivekridtet; det gaar jævnt over i Cerithiumkalken («Faxe- 
LAGRET" Hennig), som kun er at betragte som en lokal Facies af Bryozokalken. Fiskeleret 
danner Overgangen fra Senon til Danien. (Kap. 2). 
^) Andkrs Hennig: Faunan i Skånes >ngie krita. I— III. — Bihang till Kgl. Svi-nska Vet.-Akad. Handl. 
Bd. 24. Afd. IV. Nr. 2, 7 og S. Stockholm 1898-99. 
^) Anders Hennig : Studier oTver bnltiska Yngre kritans bildningsliistoi ia. — (.lOolog. Fiiren. i Slockliolni 
Forhandl. Bd. 21. Stockholm 1899. S. 19—82 og 132—188. — HovedresulUterne findes endvidere 
gengivne i Andek.s Henxu; : f.cologiselier Fiilirer dnrrli Sehonen. — S.Tmnil. geolog. Ffihrer. VII. 
Berlin 1900. 
