35 
369 
I Kap. 3 udtaler IIennig sig om det nyere Kridts Alder i Forhold til andre Dan- 
nelser udenfor Skandinavien. Han viser, at Desors Begreb "Danienn efterhaanden er 
bleven udvidet til at omfatte ret heterogene Aflejringer. Han vil derfor undgaa at benytte 
dette Udtryk og bruger i Stedet herfor den gamle Forchhammer' ske Betegnelse »Nyere Kridt" 
("Yngre krita«). Han omtaler endvidere, at der flere Steder i Udlandet findes en Diskordans 
mellem Senon og Danien i Modsætning til, hvad Tilfældet er herhjemme; i Forbindelse 
med denne Diskordans viser der sig da ogsaa en meget stor Forskel i Faunaerne i de to 
Aflejringer, hvilket har bevirket, at forskellige Forskere ville drage Danien op til Tertiær- 
systemet, hvilket Henmg mener er utilstedeligt. For at vise dette gennemgaar han, hvad 
der kendes til Faunaen i det skaanske (og danske) nyere Kridt, og viser, at Faunaen 
dannes af en Blanding af kretaciske og tertiære Typer; dens Habitus er dog nærmest 
kretacisk. Han kommer til det Resultat, at efter Faunaen at dømme maa det nyere Kridt 
være yngre end øvre Maestrichtien , men ældre end Tufeau de Ciply (eocæn). Calcaire å 
Baculites de Cotentin tilhører Zonen med Scaphites constrictus Sow. og er altsaa ældre 
end det nyere Kridt, medens Pisolithkalken i Parisbækkenet er yngre end dette. Derimod 
synes der i det sydlige Rusland og i New Jersey at findes marine Ækvivalenter for det 
baltiske nyere Kridt. 
I næste Kapitel behandles "det baltiska Yngre krithafvets fysiografii). Da jeg 
senere skal komme tilbage til forskellige Enkeltheder i dette Kapitel, skal jeg her nøjes 
med at citere følgende Slutningsord: «Den Yngre kritan i Skandinavien afsattes i ett oppet 
haf, som vid Annetorp och Faxe hade et djup af ung. 150 famnar. Ofver dessa punkter 
strok en med naringsmedel lastad strom i en beståmd rigtning. Faxe triiffades mera 
direkt iin Annetorp af denna strom, hvarfor korallbildningarne hår blefvo mera betydande 
ån vid Annetorp. Minimitemperaturen i det baltiska Yngre krithafvets yta ung. IS'* C.» 
Imod Hennigs Beskrivelse af Lagserien i Stevns Klint fremkom der straks en Protest 
fra K. A. Gronwall^. Hennig havde som ovenfor omtalt slaaet Cerithiumkalken sammen 
med Limstenen eller Bryozokalken, medens han synes tilbøjelig til at forene Fiskeleret med 
Skrivekridtet, idet han dog nærmest betragter dette første som et Overgangsled til det nyere 
Kridt. Efter Gronwall er Grænsen mellem Skrivekridt og Fiskeler altid skarp, medens 
Fiskeleret gaar jævnt over i Cerithiumkalken ("Faxelaget«) , hvilket Lag igen uden skarp 
Grænse gaar over i Limstenen. Fiskeleret kan undertiden næsten fuldstændig forsvinde, 
men selv da er Grænsen mellem Skrivekridtet og dets hængende skarp og tydelig. 
Gronwall kommer ved sine Undersøgelser til det Resultat, at "Faxelaget [= Cerithium- 
kalken] bor tolkas som et ofvergångslag melian skrifkritan och den yngre kritan med 
') K. A. Gkoxwall: Några anmaikniiigar om lagerscrien i Stevns Klint. — Geolog. Foren, i Stock- 
holm Forhandl. Bd. 21. Stockholm 1899. S. 365-73. 
47' 
