372 
38 
af del nyere Kridts Stenarter ; saaledes er Tilfældet imidlertid ikke nu til Dags , da vi paa 
store Strækninger finde Skrivekridt umiddelbart under de løse Jordlag. Dette beror derpaa, 
at Kridtet efter sin Dannelse har været udsat for stærke nedbrydende Kræfter, hvorved der 
(særlig under Istiden) er bortført en ret betydelig Del ; paa store Strækninger have disse 
Kræfter bortryddet alt det nyere Kridt og ere naaede ned i Skrivekridtet, der herved 
kommer til at danne den faste Undergrund. Som en anden vigtig Faktor, der har haft 
stor Indflydelse paa den nuværende LMbredelse af Skrivekridt og Nyere Kridt, angives 
Jordskorpebevægelser, der have fundet Sted efter Kridttiden, sandsynligvis efter Tertiær- 
tidens Afslutning (S. 104 — 106). — Saltholmskalken betragtes som en Hærdningsform, dels 
af Blegekridt, dels af Limsten; dens sprækkefyldte øverste Del er af stor Betydning for 
Grundvandets Bevægelser i Jorden, hvorfor den spiller en stor Rolle for V^andforsyningen 
(S. 94 — 95). — Den mærkelige, bølgeformede Lagdeling, som Limslenen i Stevns Klint ud- 
viser, forklares som en Følge af, at det Bryozoliv, hvis Rester dannede Kalklagene, ikke 
var jævnt fordelt overalt paa Havbunden (S. 85). — Grunden til Flintens lagvise Forekomst 
søges i en vekslende mere eller mindre tæt Bevoksning af Kiselspongier paa Havbunden (S. 70). 
— Endvidere meddeles her en udførlig Beskrivelse af Klinterne ved Grenaa (S. 96 — 98). 
Til Slutning kan nævnes, at man i forskellige af de af "Danmarks geologiske 
Undersøgelsen udgivne Kortbladsbeskrivelser finder detaillerede Angivelser om Kridtforma- 
tionens Forekomst. 
Oplysninger om den praktiske Anvendelse af Kridtsystemets Bjærgarter gives af 
N. V. UssiNG i hans nylig offentliggjorte Arbejde om Mineralproduktionen i Danmark^). 
Idet jeg her slutter denne historiske Oversigt, skal jeg endnu kun tilføje, at der 
hist og her i den fremmede Litteratur er fremkommet spredte Ytringer om dansk Kridt, 
særlig om det nyere Kridts Stilling til forskellige udenlandske Dannelser. Enkelte af disse 
Ytringer ere allerede omtalte i det foregaaende, og andre skulle blive fremdragne i det 
følgende. 
") N. V. UssiNG : Mincialpiodiiklioiicn i Danmark ved Aaret 1900. — D;iiiiiinrks gcolui;. liidcisog. UH. 
Ni\ 12. Kjøbeiihavn 1902. 
