51 
385 
paa Klintens Bevoksning, idet Plantevæksten paa den nederste (større) Del af Klinten er 
saftiggrøn^) og til Dels bestaar af limnophile Arter, medens den øverste (mindre) Del er 
bevokset med Hedelyng i smaa flade, niegel lave Tner, til Dels med mellemliggende bare 
Pletter, som dog ogsaa kunne afgive Voksested for forskellige Xerophiler. Den grønne Del af 
Klinten er næsten overalt betydelig stejlere end den brune. Saaledes ser Klinten ud saa godt 
som uden Afbrydelse helt hen til Bavnodde, hvor Grønsandet igen kan iagttages. Kun paa 
et enkelt Punkt har jeg paa denne Strækning fundet lidt grovkornet, glaukonitisk, noget 
forvitret Sand, der var dækket af lidt Strandgrus. Det er imidlertid temmelig sikkert, at 
Grønsandet findes overalt i Klintens grønne Parti. Dette skylder nemlig den store Fug- 
tighed sin kraftige grønne Farve, og Fugtigheden stammer efter al Sandsynlighed fra Til- 
stedeværelsen af Grønsand. Man ser nemlig ved Bavnodde, hvor det bedste, tilgængelige 
Profil i det bornholmske Grønsand findes, at Grønsandet dækkes af et tyndt Lag Diluvial- 
grus og derover af et tykkere Lag Diluvialsand. Disse Sand- og Gruslag ere meget let 
gennemtrængelige for Vandet, hvorimod dette møder forholdsvis stor Modstand, naar det 
støder paa Grønsandet, og da Grænsefladen mellem Grus og Grønsand kælder udad mod 
Kysten, ser man Vandet komme frem her og risle ned over Grønsandet, som derved stadig 
holdes fugtigt, medens de overlejrende diluviale Dannelser ere forholdsvis tørre. Disse 
sidst nævnte Lag staa endvidere betydelig mindre stejlt end Grønsandet. Som man vil se, 
svarer den tilvoksede Klint, hvad Form- og Fugtighedsforhold angaar, fuldstændig til den 
nøgne, af Havet stadig renvadskede Klint ved Bavnodde, og man tør vel deraf slutte, at 
deres geologiske Bygning i det væsentlige er den samme. 
I den lille Bugt umiddelbart Øst for Bavnodde findes det omtalte smukke Profil i 
Grønsandet. At Klinten her holdes ren af Havet, skyldes formodentlig til Dels den Om- 
stændighed, at der her synes at ligge færre store Sten i Stranden end ellers. Nederst i 
Profilet finder man Lag af Grønsand, tilsammen af c. 5 M.'s Mægtighed. Grønsandet er 
afdelt i Bænke, som adskilles af knoldede Lag, der synes at være mere udsatte for 
Tilintetgørelse end de mellemliggende Partier; disse sidste træde derfor i Profilet noget 
frem foran Knoldlagene, hvoraf der tælles fire. Lagene synes at hælde c. 8° mod VSV. 
Sydøst for Bavnodde er Klinten atter bevokset, men pletvis ser man dog Grøn- 
sandet i Skrænten, og Klinten frembyder her samme Billede som Nordvest' for Bavnodde. 
Ved Horsemyreodde ser man Grønsand helt nede i Stranden, og kun godt 100 M. Øst 
herfor trætfer man Arnagerkalk ligeledes i selve Strandkanten. Profilet her er kun lille; i 
Kalken findes et tyndt Lerlag med haardere Knolde og Kridtforsteninger ligesom i Kalken. 
Forsteninger ere her meget mere almindelige end i det store Profil ved Arnager, hvor knii 
Spongier optræde ret hyppig. 
^) I''oiholdciie eic lier beskrevne, som de vare i Diigciie omkring l..luli 18iJ8. 
49' 
