386 
52 
Det kan vel næppe være underkastet nogen Tvivl, at Arnagerkalken ved Horse- 
myreodde hænger sammen med Profilet ved Arnager; direkte kan man ikke iagttage dette, 
da Klinten paa denne Strækning er fuldstændig bevokset. Klinten har her et ganske andet 
Udseende end den tidligere omtalte Grønsandsklint. Her findes nemlig den tørre Del af 
Klinten forneden og den fugtige med den forholdsvis frodige Plantevækst foroven. 
Ved Arnager træder Kalken i Dagen paa en Strækning af c. JoOM. og danner her 
den bekendte Klint. Forsteninger ere desværre ret sjældne her, naar undtages de hyppige, 
ubestemmehge Spongierester. Som tidligere omtalt have Schroder og Stolley henført 
Arnagerkalken til Zonen med Inoceramus Lingica Goldf., hvilken Art forekommer ret hyppig. 
Endelig findes Øst for Arnager det i Litteraturen saa ofte omtalte Profil, hvor 
man ser Juradannelser, overlejrede af Grønsand. I Følge Forchhammer og Johnstrcp hviler 
Grønsandet her konkordant paa Juraformationens Lag af Sand og Skiferler; nederst i det 
først nævnte findes et c. ^/s M. mægtigt Lag med talrige Fosforitknolde ^). Under mit Be- 
søg var Klinten temmelig stærkt bevokset, og Forholdene derfor ikke ganske tydelige; men 
saavidt jeg kunde se , stemte de dog med Forchhammers og Johnstrcps Iagttagelser. For- 
steninger synes at være forholdsvis sjældne i denne Del af Grønsandet. 
Angaaende Grønsandet inde i Landet, ved Stampeaa, Rønne og EUebygaarde, har 
jeg intet nyt at tilføje til det allerede forud kendte. 
Den kun svagt glaukonitiske Mergel ved Mulebyaa betragter Stolley som et Over- 
gangsled mellem Emschkridtet (Grønsandet) og Granulatuszonen (Arnagerkalken), dels fordi 
der her forekommer en Belemnit, Adinocamax Limdgreni Stolley, som synes at repræ- 
sentere en videre Udvikling af Aet. ivestfalicus Schlut. , dels fordi Merglen petrograflsk 
synes at staa mellem Grønsandet og Arnagerkalken^). Hvorvidt denne Slutning er rigtig, 
ser jeg mig ikke i Stand til at afgøre , da jeg fra Mulebyaa foruden den nævnte Belemnit, 
der ikke er funden andre Steder, kun kender Ostrea semiplana Sow. og O. hipi)o- 
podium NiLss. Disse to sidste varter have imidlertid en meget vid vertikal Udbredelse, saa 
at man ikke alene paa Grundlag af deres Forekomst kan slutte noget angaaende Lagets 
nøjagtige Alder. 
Fra Grønsandet ved Blykobbeaa kender jeg med Sikkerhed kun en Art, nemlig 
Scapliites binodosus Rom. Det ligger nær med Stolley at betragte denne Aflejring som 
omtrent samtidig med Arnagerkalken^). Men i boj Grad ønskeligt var det, om man ved 
ny Indsamlinger baade ved Blykobbeaa og Mulebyaa — som i det bornholmske Kridt over- 
hovedet — kunde naa dertil, at man havde mere fast Bund under Fodderne, naar man vil 
søge at bestemme disse Aflejringers Alder. 
■) JoiiNSTUur: Abriss der Geologie von nornliolm. S. il. 
') E. Stolley: Ucber die Glicdcrun;; des ikm ihieiilsclien und ballisclicii Senou cic. S. 258. 
') E. Stolley: 1. c. S. 261. 
