67 
401 
pCt. temmelig højt i Rækken; muligt er det, at vi ogsaa her have med Skrivekridtets 
yngste Dele at gøre, da vi her ere i Nærheden af Grænsen mellem Senon og Danien. 
iVlan maa dog ikke se bort fra den Mulighed, at Senon og Danien her kunne være adskilte ved en 
Forkastning, saa at man med Hensyn til Alderen intet kan udlede af Lejringsforholdene. 
Derimod har man intetsteds i Møens Klint eller i Himmerland og Vendsyssel fundet 
Danien over Skrivekridtet M , og der er derfor nogen Mulighed for, al vi her have med 
noget ældre Skrivekridt at gøre end i de andre Partier. 
Muligvis vil det vise sig, at Avicula danica Ravn er karakteristisk for det aller- 
øverste Skrivekridt (jvfr. denne Arts Udbredelse efter Faunaliste HI); i saa Tilfælde vil 
denne Art kunne gøre god Fyldest som "Ledeforstening«, idet den synes at have en ret 
vid horizontal Udbredelse , og desuden optræder den gærne i større Mængde paa de 
Lokaliteter, hvor den forekommer. 
Som tidligere fremhævet ere Indsamlingerne for de fleste Lokaliteters Vedkommende 
meget mangelfulde. Man maa derfor ikke lægge for megen Vægt paa de her dragrie 
Sammenligninger; det er muligt, at grundigere Undersøgelser ville ændre Resultatet noget 
særlig i Retning af en anden Gruppering af Lokaliteterne. 
Med Hensyn til Fauna har vort Skrivekridt størst Lighed med de tilsvarende Af- 
lejringer paa Riigen ; betydelig mindre i saa Henseende er derimod Ligheden med Skrive- 
kridtet i England og Nordfrankrig. 
b. Fiskeler. 
Dette ganske underordnede Lag kendes med Sikkerhed kun fra Stevns Klint. 
Ganske vist anfører Forchhammer som tidligere (S. 346) omtalt det ogsaa fra Kalkbruddet 
ved Herfølge, men han kender det ikke af Selvsyn og støtter sig udelukkende til Breds- 
dorffs Meddelelse om et ovenpaa »Kridtet" liggende tyndt Lag af en sortebrun, smuldrende 
Masse. Hvorvidt Fiskeleret virkelig har været tilgængeligt her, er meget tvivlsomt; i det 
nuværende Brud ved Herfølge Kirke ser man det i hvert Fald ikke. — Endnu fra en 
Lokalitet, Eerslev "Grube« paa Mors, omtaler Forchhammer Forekomsten af Fiskeler, idet han 
her vil have iagttaget den samme Lagserie som i Stevns Klint. Som jeg senere under 
Omtalen af Cerithiumkalken skal paavise, maa ogsaa denne Angivelse betragtes med nogen 
Tvivl; i hvert Fald ses der ikke i Nutiden noget Lag af Fiskeler i dette Kalkbrud. 
Fiskeleret kendes altsaa i Øjeblikket kun fra Stevns Klint. Det findes her saa at 
sige overalt, hvor man har den hele Lagserie fra Skrivekridtet til Bryozokalken; i det 
') Herfra maa dog maaske undtages Kalkbruddet ved Voxlev. El'ter Arbejdernes Sigende skal der her 
nemlig lindes en blod, hvid Kalksten under Bryozokalken. Under mit Bcsog i Sommeren 1901 
iagttoges kun Bryozokalk, men det er ret sandsynligt, at der 1 Dunden al' Bruddet virkelig ligger 
Skrivekridt, da Aabrinkerne i selve Voxlev By ere dannede af denne Stenart. 
51' 
