73 
407 
man her havde for sig'). Dette har imidlertid ved senere Undersøgelser vist sig at være 
urigtigt, idet Faunaen slutter sig meget nær til Koralkalkens ved Faxe. Jeg skal senere 
vende tilbage til denne meget interessante Lokalitet. 
Stevns Klint og Eerslev ere altsaa de eneste Lokaliteter, hvorfra man med Sikker- 
hed kender Cerithiumkalk. Imidlertid blev jeg under et Besøg i Eberswalde i Aaret 1900 
opmærksom paa, at der i den store Samling af løse forsteningsførende Blokke, som er 
tilvejebragt af Geheimerath Remelé, ogsaa findes 4 Blokke af Cerithiumkalk^). I den 
største af disse Blokke fandtes Resterne af en rig Fauna af til Dels de samme Former, som 
optræde i Cerithiumkalken i Stevns Klint, men ogsaa af en Del andre Former, af hvilke 
nogle ere fundne i vort Skrivekridt. Paa Grund heraf ansaa jeg det for usandsynligt, at 
disse Blokke kunde stamme fra Stevns Klint; de maatte snarere være komne fra et Sted 
i Østersøen mellem Stevns og Bornholm, hvilket ogsaa vilde stemme med Beliggenheden 
af Blokkenes Findesteder. Jeg skal dertil kun tilføje, at den Omstændighed, at man i 
denne Cerithiumkalk har fundet endnu et Par Arter fra Skrivekridtet, knytter Cerithium- 
kalken endnu nærmere til Skrivekridtet. Cerithiumkalken maa i Virkeligheden anses for om- 
dannet (hærdnet) Skrivekridt. 
Endnu maa tilføjes, at jeg et Sted i Bryozokalken i Stevns Klint har set et Lag, 
der havde en vis Lighed med Cerithiumkalken, men dog let kunde adskilles fra denne ved 
dets Rigdom paa Bryozoer. Det Eksemplar af Terebratn.la lens Nilss. , som Posselt an- 
fører fra Cerithiumkalken i Stevns Klint, stammer sikkert fra et saadant Lag; det er for- 
modentlig samlet i de paa Stranden nedstyrtede Masser, og da Stenarten som sagt har en 
vis Lighed med Cerithiumkalken, har man fejlagtig henført den til dette Lag. 
Cerithiumkalkens Fauna er allerede omtalt i det foregaaende (S. 389). Jeg har 
paa dette Sted gjort opmærksom paa, at Faunaen maa opfattes som en ren Skrivekridt- 
fauna, som kun paa Grund af de for Cerithiumkalken ejendommelige Bevaringsforhold har 
faaet en tilsyneladende Lighed med Danienfaunaen. Her skal kun tilføjes, at flere af de 
8 Arter af Homomyaria og Gastropoder, som findes baade i Danien og Cerithiumkalk, i 
denne sidst nævnte Aflejring have et noget afvigende Udseende, saa at det maaske vil 
vise sig, naar man faar et fyldigere Materiale til Raadighed, at de ikke kunne identificeres 
med Arterne fra Danienetagen , men derimod maa opstilles som selvstændige Arter. 
Derved vil Forskellen mellem det yngre Senons og Danienetagens F'aunaer blive endnu større. 
') K. A. GiiOisnvALL: Smånotilser om .lyllnnds kiita. — Medd. fia Dansk geol. Foren. Nr. 5. Kjoben- 
havn 1899. S. 71-72. 
^) .1. P. .1. RavjS' : Lose Blokke af Cerithiumkalk, fundno i Nord-Tyskland. — Mcdd. fra Dansk gcol. 
Foren. Nr. G. Kjøbenhavn 1900. S. 97-100. — Jeg maa her tilføje, at jeg ved en Forglemmelse 
har undladt at anføre, at et Par af disse Blokke allerede under cl lidligcre Besog af Dr. 
K. .1. V. STKEN.STRur af ham var hcnforl til Ccrilliinnikalken. 
D, K. D. Viilensk. Selsk. .Skr., 6. Række, natuiviiioiisk. ng mathcm. Afil. XI. (!. 5- 
