408 
74 
Cerithiumkalken er altsaa ikke andet end Skrivekridt, som paa Grund af særlige 
Forhold er undergaaet en mere indgaaende Omdannelse end. det almindelige Skrivekridt. 
Jeg skal senere vise, at man adskillige Steder i Udlandet har fundet Aflejringer, som ere 
omdannede paa fuldstændig samme Maade. 
3. Grænsen mellem Senon og Danien i Danmark. 
Mod Slutningen af Senonepoken fandt der en negativ Niveauforandring Sted i hele 
det vestlige Europa, hvorved store Landstrækninger dukkede op af Havet. Ogsaa i de 
Egne, hvor Danmark nu ligger, skete der en saadan JNiveauforandring ; om der ogsaa her 
dannedes tørt Land, kan i Øjeblikket ikke siges med fuldkommen Sikkerhed. Hidtil har 
man altid antaget, at Danienhavet dækkede hele Danmark, og at dets Aflejringer paa de 
Steder, hvor vi nu ikke finde dem som et DæAke over Skrivekridtet, vare forsvundne ved 
senere Erosion, navnlig under Istiden. Dette forekommer mig dog ikke saa absolut sikkert, 
idet jeg anser det for ikke ganske udelukket, at den under det sidste Afsnit af Senon- 
epoken begyndte negative Niveauforandring endte med en Emersion, saa at visse Dele af 
Landet under Danienepoken laa hævet over Havets Overflade ; denne Emersion vedvarede 
for de samme Egnes Vedkommende sandsynligvis til Dels ogsaa under Tertiærperioden. 
Jeg tænker her særlig paa den sydligste Del af Sjælland (Syd for en Linje omtrent fra 
Korsør over Næstved og herfra mod Øst til Præstø Bugt) samt Møen og den største 
(nordlige) Del af Falster og Laaland. Her dækkes nemlig, saavidt man ved. Skrivekridtet 
overalt umiddelbart af glaciale Aflejringer, uden at man her noget Steds har fundet Spor 
af Danien. Det samme gælder vel ogsaa den sydlige D|el af Vendsyssel samt den Del af 
Himmerland , der ligger Nordøst for en Linje fra Mariager til Nibe. Ogsaa i Thy (Nord 
for Thisted) og Hanherrederne findes et større Parti, hvor Skrivekridtet ikke dækkes af 
Danienetagen ; men her synes dette Forhold at bero paa en senere Erosion, der dog vel 
næppe saa meget skyldes en Indlandsis som Havets nedbrydende Virksomhed i den sen- 
glaciale og postglaciale Tid. Som allerede omtalt af Forchhammer^) ere Flanstholmen. 
Hjardemaalholmen samt den Syd herfor tiggende gamle Holm for stnrste DekMi dannede af 
Aflejringer fra Danientiden og Istiden, medens man dybt nede i Holmenes Klinter finder 
Skrivekridt, som ligeledes udgør den faste Grund under det mellemliggende flade Land. 
At her er foregaaet en betydelig marin Erosion, ses klart af Holmenes høje, stejle Klinter 
samt af de betydelige Strandvolde, man finder hist og her, og som undertiden indeholde 
en Mængde prægtige Skaller af Saltvandsmollusker. Ganske de samme Forlmlil limltM' man 
i en Del af lianherrederne. I en lille Forlidsliolni . som ligger vod r>jergegaardoiu\ 
') Fouchuammkr: Den vcsllige DcpI af Liinirjordnis Omgivclsor. — 
IS.^S. S. S/|— SS. 
Daiininiki! illni^ti't'ioilo Alnianak fov 
