85 
419 
rtsat). 
a 
Øvre Danien 
Nr. 
Saltholmskalk 
Blegekridt 
Craniakalk 
Teglvævk 
Egby Bro 
Kagstrup 
Bredstrup 
Klint 
Sangstiup 
Klint 
Lønnerup 
Hovsør Havn 
Hjardemaal 
Østcrodde 
Skader 
Clausholm 
Tinbæk Mølle 
Skillingbro 
Bjærge 
Legind 
Eerslev 
Frøslev og 
— Vang 
Helligkildeby 
Hjerm 
Davbjerg og 
Monstcd 
Kjøbenhavns 
Havn 
VodrolTgaard 
Herfolge 
+ 
148. 
149. 
ir.n 
152. 
154. 
155. 
156. 
159. 
162. 
165. 
167. 
168. 
Kokkolitkalken kan ofte være undergaaet større sekundære Forandringer, der have 
medført, at den er bleven hærdnet, undertiden endog i ret betydelig Grad; ofte er den 
tillige bleven noget krystallinsk. Denne Varietet er især udbredt paa Sjælland og fik af 
Forchhammer Navnet Saltholmskalk. 
Foruden Kokkoliter og andre Mikroorganismer indgaa ogsaa andre Dyrelevninger 
i Kokkolitkalken; dog er dette i ringere Grad Tilfældet med det typiske Blegekridt, i 
hvilket Forsteninger i det hele taget ere særdeles sjældne. Undertiden optræde dog Bryozoer 
saa vel i Blegekridtet som i Saltholmskalken i saa stor Mængde, at der fremkommer 
Overgange til Bryozokalken. I Saltholmskalken ere Forsteninger, særlig paa visse Loka- 
liteter, mere almindelige. 
Bryozokalken eller Limstenen bestaar for allerstørste Delen af større og mindre 
Brudstykker af Bryozoer, som efter Hennigs Undersøgelser have levet paa de Steder, hvor 
de nu findes aflejrede. At der findes Overgange fra Bryozokalk til Blegekridt og Salt- 
holmskalk, er allerede fremhævet ovenfor. Men der er ogsaa paa en enkelt Lokalitet, Aggers- 
