87 
421 
blanding af Bryozoer beror dog vel paa, at denne Stenart gennemgaaende er afsat paa 
noget lavere Vand end Blegekridtet. Fra Saltholmskalken kendes med Sikkerhed 24 Arter 
af Brachiopoder og Molkisker, deriblandt alle de 6 Arter, som ere fundne i Blegekridtet. 
Af disse 24 Arter kendes kun 9 tillige i det yngre Senon. I Bryozokalken er der fundet 
49 Arter, hvoraf henholdsvis 18 og 5 tillige findes i Saltholmskalken og Blegekridtet, 
medens 16 ere fundne i det yngre Senon og ikke mindre end 40 i Koralkalken. Efter den 
Forskel, der er mellem Koralkalken og Skrivekridtet i Henseende til Facies, maa man vente, 
at ogsaa deres Fauna vil vise sig at være ret forskellig; dette er ogsaa Tilfældet; thi af 
Koralkalkens 64 Arter findes kun de 9 tillige i det yngre Senon. 
At Blegekridtet og den typiske Saltholmskalk maa antages at være aflejrede paa 
forholdsvis dybt Vand, ere alle enige om. Mere divergerende have Meningerne været om 
de Forhold, hvorunder Bryozokalken og Koralkalken ere aflejrede. Forchhammer ansaa saa- 
ledes Bryozokalken for en Lavtvandsdannelse , idet den mærkelige bølgede Lagdeling, som 
man saa smukt kan iagttage i Stevns Klint, skulde skyldes Bølgeslaget. Koralkalken ved 
Faxe ansaa Forchhammer ligefrem for et Koralrev. Denne Anskuelse har man nu forladt, 
idet man er kommen til det Resultat, at vi i de Dannelser, som nu til Dags foregaa paa 
Pourtalés Plateauet ved Florida, have noget tilsvarende til dem, hvoraf Danienetagens Koral- 
og Bryozokalk fremgik ; vi maa derfor betragte disse Aflejringer som fremkomne paa en 
Dybde af 2 — 3001VI.M- Jeg maa dog hertil bemærke, at jeg ikke føler mig fuldstændig 
overbevist om Rigtigheden heraf, da Faunaen, særlig de store Gastropoder, ikke fuldt ud 
forekommer mig at have Præg af at tilhøre nogen Dybvandsfauna. Noget afgørende herom 
lader sig imidlertid ikke sige i Øjeblikket; dertil vilde bl. a. kræves en fornyet grundig 
Undersøgelse af Lejringforholdene i Faxe Bakke. 
Hennig har gjort opmærksom paa, at Koralkalken ved Annetorp har en langt 
mindre Udstrækning end ved Faxe, og at den korallofile Faunas og selve Koralstokkenes 
Dimensioner ere mindre paa den først nævnte end paa den sidst nævnte Lokalitet^). Dette 
sætter han i Forbindelse med sin Teori om en med Næring ladet Bundstrøm, en "Golf- 
strøm«, som skal være gaaet gennem Danienhavet, og som ikke traf Annetorp saa direkte 
som Faxe; dette sidste skulde være Grunden til, at en Del Arter opnaar en betydeligere 
Størrelse ved Faxe end ved Annetorp. Muligvis er dette rigtigt; men foreløbig kende vi 
ikke noget til en saadan »Golfstrøm«; thi de Argumenter, hvorpaa Hennig bygger denne 
sin Teori, ere urigtige. Sit Hovedargument henter Hennig fra den saavel ved Faxe som 
ved Annetorp meget sjældne Cyathidium Holopus Steenstr.^). Det unge Individ af denne 
') Th. Fuchs: Welchc Ablagerungen hiilien wir als Tiefseebildungen zu betracliten? — Nciios .laliil). 
II Beilage-Bd. Stuttgart 1883. S. 56G. 
A. Hennig: Studier ofver den baltiska Yngre kritans biklningshistoria. S. 39. 
A. Hennig: 1. c. S. 120. 
=) A. Hennig: 1. c. S. 11 G— 19. 
