424 
90 
*Ostrea reflexa (M. U. H.), Ravn. 
*Gry2oliaea vesicularis Lam. 
*Exogyra lateralis Nilss. 
Arca sp. 
*Cardium Vogeli Hng. 
*Isocardia faxensis (M. U. H.), Ldgrn. 
* Fleurotomaria niloticiformis v. Schloth. sp. 
*Siliquaria oniata (M. U. H.), Ldgrn.? 
*Cerithium selandicum (M. U. H.), Ldgrn.? 
*Cijpraea spirata v. Schloth. sp. 
* — bidlaria v. Schloth. sp. 
*Dro7mopsis rugosa r. Schloth. sp. 
Hajtænder. 
Alle de med * mærkede Former ere fundne ved Faxe; som man vil se, er det 
omtrent alle dem, som jeg nogenlunde sikkert har kunnet bestemme til Art. 
Særlig karakteristisk for Faunaen ved Aggersborggaard er det Forhold, at Isis 
vertehralis Hng. (og i mindre Grad MoUhia Isis Steenstr.) optræder særdeles hyppig, medens 
Dendrophyllia candelabrum Hng. og Lobopsanimia faxensis Beck sp., der ere saa alminde- 
lige ved Faxe, fuldstændig mangle her. Dette Forhold synes mig at tale for, at Bryozo- 
kalken ved Aggersborggaard er aflejret paa dybere Vand end Kalken ved Faxe. Som en 
anden Mærkelighed kan fremhæves, at de tre ved Faxe saa almindelige Nautilarter hidtil 
ikke ere fundne ved Aggersborggaard. 
Endnu et Forhold maa her omtales. Indlægger man paa et Kort de Lokaliteter, 
hvorpaa der findes typisk Blegekridt eller Saltholmskalk, samt de Lokaliteter, hvor man 
har fundet typisk Bryozokalk, vil man se, at den sidst nævnte Gruppe af Lokaliteter i 
Reglen er beliggende i Nærheden af de Strækninger, hvor Skrivekridtet ikke er dækket af 
Danienaflejringer, medens den først nævnte Gruppe ligger fjærnere fra disse Strækninger. 
Dette Forhold kan maaske bero paa et Tilfælde, men det forekommer mig dog ligesaa 
rimeligt at opfatte del som en Bekræftelse af den i det foregaaende opstillede Hypotese 
om, at visse Dele af Danmark have været hævede over Havet i Danientiden. Der tindes 
enkelte Undtagelser fra den omtalte Regel; saaledes ser man f. Eks. den typiske Bryozokalk 
strække sig fra Faxe og helt op til Aashoj ved Køge. Dette kan dog forklares ved 
den Antagelse, at der fra Øen Syd for Faxe har strakt sig en Grund mod Nord op til 
Køge-Egnen. 
Den positive Niveauforandring, hvormed Danientiden begyuder. afloses senere af 
en Forskydning i modsat Retning. Som vi senere skulle se, er det nemlig sikkert, at del 
Hav, hvori det yngre Daniens Dannelser aflejredes, havde en ringere Dybde end det ældre 
