428 
94 
som Nautilus danicus. Dette kunde maaske tyde paa, at disse Lag ere aflejrede i det 
Tidsrum, der svarer til Lakunen i de danske Kridtaflejringer; thi en saadan Blandingsfauna 
er fuldstændig ukendt i Danmark. 
I Hainaut findes i Egnen omkring Ciply den saakaldte Tuffeau de Saint-Symphorien, 
hvis Fauna har et tydelig senonsk Præg. Over denne Kalksten og adskilt fra den ved en 
Diskordans ligger Tuffeau de Ciply, som begynder med et Bundkonglomerat; Faunaen har 
her et tertiært Præg og har en Del Arter fælles med Calcaire de Mons; dog indeholder 
den ogsaa en Del kretaciske Arter. Det er derfor muligt, at man her har noget tilsvarende 
til vore Danienaflejringer, skønt Faunaens store Lighed med Monskalkens synes at antyde, 
at den er noget yngre af Alder. 
I Reglen anser man Calcaire de Mons for at være yngre end Danlenet. Imidlertid 
ytrer de Grossouvre sig om dette Spørgsmaal paa følgende Maade^): 
(1 11 est difficile de répondre nettement a cette question, parce que nous avons 
affaire a des faunes qui ne sont pas comparables, mais il est vraisemblable que les couches 
inférieures du Danien, celles qui, en Danemark, ont succédé immédiatement a la craie a 
Bélemnitelles, sont antérieures au Calcaire de Mons ou au Calcaire pisolithique de Meudon, 
puisque le depot de ceux-ci a été précédé de dénudations et d'érosions. Néanmoins il 
est fort probable que toutes ces couches appartiennent å la méme époque géologique, 
c'est-a-dire å une méme zone, et qu'elles sont synchroniques dans le sens attaché a cette 
expression dans le langage géologique«. 
Med <i couches inférieures du Danien« tænker de Grossodvre vel paa Fiskeleret og 
Cerithiumkalken i Stevns Klint; i saa Tilfælde har han utvivlsomt Ret i, at disse Lag ere 
ældre end Monskalken; de maa nemlig, som jeg har paavist i det foregaaende, henregnes 
til det yngre Senon og have slet intet med Danienetagen at gøre. Men ogsaa vore ægte 
Danienaflejringer anser jeg for at være ældre end Monskalken; jeg støtter mig her særlig 
til den overordentlig store Forskel, der er mellem Monskalkens og vort Daniens Faunaer, 
en Forskel, som jeg ikke synes lader sig forklare ud fra forskellig Facies alene. 
Endnu lidt usikkert udtaler de Grossouvre sig altsaa i dette Arbejde, men han har 
senere i en lille Notits udtalt sig med større Bestemthed. Han gør her opmærksom paa. 
at Danien og Montien tilhøre forskellige Facies, hvorfor man ikke kan anstille nogen direkte 
Sammenligning mellem de to Etager; kun ved Undersøgelse af Lejringsforholdene kan man 
opnaa med Sikkerhed at kunne fastslaa deres relative Alder. Efter at have omtalt noi;le 
nyere Iagttagelser angaaende Lejringsforholdene mellem formentlige Danien- og Montien- 
aflejringer i det sydlige Frankrig, udtaler han sig paa fotgende Maade : 
A. UE Grossouvre: liecheiches sur l;i craie supcricuro. 1. l\iris 1901. S. 825. 
^) A. 1)10 Grossouvre: Sur les etages (lainoii et iiioiiUou. - Buli. Soc. géol. Fraiicc. 4™'^ serie. T. "J. 
Paris 1902. S. 326. 
