95 
429 
«De la résiilte que les couches a faciés danien et h faciés montien peuvent, suivant 
les localités, se succéder dans un ordre quelconque et, par conséquent, qu'elles appar- 
tiennent ii la méme zone: les etages danien et montien sont done équivalents et, par droit 
de priorité, le nora du premier doit seul subsister dans la nomenclatureu. 
Hele dette Spørgsmaal om Forholdet mellem Danien og Montien trænger sikkert til 
nærmere Undersøgelse, forinden det lader sig besvare aldeles sikkert. 
Frankrig. 1 Parisbækkenet ere Forholdene omtrent som i Hainaut. Hvilende 
diskordant paa Mucronatakridtet træffer man hist og her den saakaldte Pisolithkalk. Fau- 
naen i denne Kalksten er desværre ret ufuldstændig beskreven, hvorfor den i Øjeblikket 
ikke let lader sig bruge til Sammenligning. 1 Følge de Grossodvre skal den dog, i hvert 
Fald hvad de store Cerithier angaar, have større Lighed med Maastrichtfaunaen end med 
den eocæne Fauna Da A. d'Orbigny anfører Nautilus danicus v. Schloth. sp. og Oi/jn'aea 
buUaria v. Schloth. sp. herfra, forekommer det mig sandsynligt, at vi her have en Aflejring, 
som staar vort Danien temmelig nær. Naar Faunaen i Pisolithkalken forhaabentlig engang 
bliver bedre undersøgt og beskreven, vil der maaske vise sig større Lighed, end man nu 
formoder. 
Efter Hennigs Mening er Pisolithkalken yngre end det baltiske Danien; foruden til 
Faunaen støtter han sig her til Lakunen mellem Craie de Meudon og Pisolithkalken. Han 
gaar nemlig ud fra, at det baltiske Danien danner en direkte Fortsættelse af Senonet, og 
mener derfor, at Danienet er aflejret i det Tidsrum, hvortil den omtalte Lakune i Paris- 
bækkenet svarer-). Efter at jeg nu har paavist, at der ogsaa hos os findes en saadan 
Lakune, falder dette Argument selvfølgelig bort, og da Faunaen virkelig synes at have Til- 
knytningspunkter til Danienet, forekommer det mig rimeligst at henføre Pisolithkalken til 
Danienetagen. 
Den saakaldte Calcaire a baculites i Cotentin har man ogsaa henregnet til Danien- 
etagen, men alene dens Indhold af Baculiter og Scaphiter viser tilstrækkelig tydelig, at den 
rettest henføres til Senonet. 
Ogsaa i Sydfrankrig (Provence, Pyrenæerne osv.) skal der forekomme Danienaflej- 
ringer. Man har her til Dels Sumpdannelser, som fortsættes uafbrudt fra Kridttiden og 
ind i Eocæntiden. En direkte Sammenligning med andre Danienaflejringer er her vanskelig; 
man har dog ogsaa rent marine Aflejringer med Nautilus dmiicus, saaledes Calcaires 
eller Marnes a Corasters; de øverste Dele af disse skulle dog slutte sig nærmere til 
Montien. 
Asien. I Daghestan fmdes maaske ogsaa Aflejringer, som bør henføres til Danien- 
A. ])E Gkossouvre: Rechevchcs etc. 1901. S. 138. 
') A. Henkk;: 1. c. S. 107. 
