54 
Joh. Chr. Mcberg och K. A. Grönwall 
Kbäuse sätter också ett ? vid slägtnamiiet. Naturligtvis vore en revision af 
denna och närstående arter af bebofvet påkallad, men dertill kräfves ett mera 
omfattande material, än det, hvaröfver vi nu förfoga. Flera arter af slägtet Aparchifes, 
t. ex. A. ovatus Jones et Holl och A. oblongus JottEs et Holl, ha båda skalen jemn 
höga. Mellan dessa arter och A. ohsoleius Jones et Holl synes förefinnas samma 
skiljaktighet som mellan slägtena IsoeMina och Leperditia. 
Primitia mundula Jones. 
Tafl. VI, fig. 1. 
1855. Beyriehia mundula Jones, s. 90. tafl. 5, fig. 23. 
1865. Primitia nmndnla (Jones) Jones et Holl, s. 419. 
1891. . » (Jones) Kbause, (1891:2) s. 495, tafl. 30, fig. 5-7. 
1895. » » (Jones) Moberg, s. 13, taflans fig. 7. 
Tein ligen variabel art. 
Skiiiet:^ Lonii oval; låsranden rak, Va till af skalets hela längd. Den nedre 
fkalkoti turen tner eller miiulre regelbundet böjd; än är skalet framtill betydligt 
^uiiiiaro än hakrill. än är det nästan symmetriskt; dess höjd är ungefär Vs af läng- 
• ien. rjo(,:klt kt'n al ett liclt exemplar (med båda skalen hopliggande) är nära nog 
libca iiif.l skaleu.< h.jjd. llvälfuingen, som alltid är kraftigast vid ventralranden, 
variri-:ir i sa niätto, att den än är ungefär lika stark i skalets främre och bakre 
di-i. än 'ht/rydiigr .starkare i denna senare. 
Frun nu. hen af låsjrauden går en fåra af vexlande styrka in till midten af 
* ■■ ' tarans undre del så. att en fördjupning här bildas midt- 
f " ' visar dt;nua fara mera differentierad, och man kan stundom 
iKre -r<'n. omslutande en ..tydlig tvärvalk bakom den nämnda 
' ^ vanligen 1 mui; större exemplar kunna mäta intill l,s mm 
i längd. 
Arten, som träifaP l.åd^- i skitfer ..-cb kalksten, förekommer vi<l Klinta i lag 1 
o'-li lae ,H. vi<i Bjt^!Hi,daorär<l i lag 1. vid Ram.sa.<a i lag 3 samt vid Tostorup i 
— ion..M)>a>Kitrern I .>^rra k.dkaiken på södra Gotland är den ganska allmän. I 
N'-rdtv.k.a-.,l h:a- :n.n funnet .len i lösa Id.K-k. 
iM t. r.if .'kr v-iira .a .-^äkert. att hva*! s..ni här, >åväl <om hos äldre författare, 
bifMt ii.UgnpK mider namnet Primitia mundula. verkligen är en god '^^t' 
former mtd f.jga framträdande karakterer variera i så hög jrrad som här är fallet, 
liij-.r det naru till hands misstänka, att formserien kan "'upplösas i flera skilda 
arter Hunnida .ä kan vara förhallandet beträffande Frimitia wuMa, är dock 
tia-... ir.ars .ö.sniiii: r.rde vara förbehållen framtida undersökningar, som 
kunna .^tu^ia -^ig på ett mera fullständigt jeinförelsematerial. 
