Dictyograptusskifferns morfologi. 
( tiatopvgeiogiouons undre afdelning ar i.^\(rigo mtstddcls utbildad såsom 
tu ^iaptolitfoi<iiid( aluu-kifl(r, ofta uuu-lutaude orstenar ') Man torde allmänt 
vara al diii asikt, att denna bilduinf^- tillkommit på djupare vatten^). 
Na.uoii len kalkstensfacies ar ej kand inom ilråi>a va rande regions undre del. 
Cn ^\ag ant\(]an till sådan iumes dock på enstaka stallon, dai jämnfjocJca hund at 
kalk>tLU uppträda i -kiffcrn, >,åsom händelsen e\-erapdvi- ai vid ^<mdby Dylika 
kalksteiisband torde \al knappa^^t ha ui)pk«)mmit på samma ^att som or=!t( nsbollaine, 
d v s utnoni anrikning af Ldk(Mi på spridd.i ^tallen i skiftcrn e/(o dennas tillkomst, 
utan sxna- de snarare torut-atta en annan, kalkiikare be-kaffenhet af de sediment 
h\araf de uppstått och måhända at%en ett nåuot giundaio \atten. Det ar ]u i»ck-å 
i at kalksten-band a t nämnda art --om man antiaffat lepie-entantf i foi tnlobiterna, 
den djurgrupp «om ar m( .t utmarkcuid( foi d( silunska kalkbtenaine 
Pa ttt låt.d stallen finnas aixcn mtd du tu)giaptiis<^kiffern Iikäldiiga konglo 
merater och sand^tenai (obolu«lagien) ant\danrl( oran-^crna lor (hcty()graptu^haf\et 
Dictyogiaptu^skitfun .vne'^ M-(iliuen Md fivkti^ bekantskap v aia en s^nnerligin 
(nsattad bildmng, men en naimaie gian«kning lai snart alt at\en dan finnas s[.ai 
af skilda skeden, hNart orh ett med sin viregna fauna Det ar med lednins af en 
sådan vavlmg at taunans ait m .ai^kilt de tie skeden som lepre^tnteras af sub- 
/onen med D. JlaheUifonms I t>[)iea su])7onen med Clonogy aptu^ fnielhi^ med var. och 
Bryograptu^ Htnmehrgensis, samt -ul)/on( n med D fJabeUifoimis \ai nonc/ica 0( b 
Bryograptu.9 K/endfi 
Dictyograptu-skiffcrns indelning i de tre nämnda sub/onerna \ai till en boijaii 
