2 
Herschkowitsch ^) och senare aT Puschin % som därvid delvis kommit till ett annat, 
mera sanuolikt resultat än Herschkowitsch. Slutligen har Matthiesseu bestämt deras 
specifika vikt, och dennes värden hava teoretiskt bearbetats av Maey För resul- 
taten av Petrenkos, Puschins och Maeys arbeten skall redogöras i sammanhang med 
diskussionen av mina egna mätningar. 
Terrnor!.'krri-k) MirM ningar tor fullständiga legeringsserier finnas enda.^t spar- 
samt: Kn- —ikt Gu— Ni-legeringarna, Reichardt ^) Gu -Go-legerin- 
garna, P f -legeringarna, Pécheux åtskilhga Al-legeringar, Goos ®) 
Sn— Sble-' _ ~ -.uidaveccbia i sammanhang med en undersökning av 
det magnetiska ndu.-i^ inverkan pä termoelektriska kraften, Bi — Sn-legeringarna. 
Av dessa hava endast de fyra först nämnda diskuterat sammanhanget mellan den 
tennoelektriska kraften och <len kemiska konstitutionen. För termoelektriska arbeten 
i allmänhet kan Ik-t - iiänvisas till ('hwolson 
Med avseen'1 iets tern peratur koefficient är det endast vissa 
tekniskt brukbara . , t föremål för undersökningar, såsom mässing, 
binära legeringar u. . ~ .ver och guld, de till motståndstråd använda 
mangan- och nickel-legeringarna samt slutligen de termo metriskt betydelsefulla 
platinalegeringama. 1 Guertlers arbete: »Uber die elektrische Leitfähigkeit der Legie- 
rungen. II. Der Zusammenhang zwischen der Konstitution und dem Temperatur- 
koeffizienten der Leitfähigkeit ^> finnes för legeringar en fullständig litteraturför- 
teckning, vilken sträcker sig till slutet av år 1906. Sedan Guertlers arbete publi- 
cerades, har Stepanow undersökt ledningsmotståndet och dess temperaturkoefficient 
för Pb— Mg-legeringar. 
Slutligen bör här nämnas, att Puschin och Maksimenko helt nyligen otent- 
fig^j<>rt en undersökning av ledningsmotståndet, dettas teraperaturkoeftioient samt 
termoelektriska kraften tor Zn- Ag-legcringarna. Detta arbete har emellertid varit 
för mig tillgängligt endast i form av ett referat i Ghera. Zentralblatt. 
För nästan alla rena metaller och ännu mera för legeringar visa sig samtliga 
fysikaliska egenskaper vara beroende icke blott av den kemiska sammansättningen, 
utan också av den mekaniska och termiska behandling, för vilken de varit utsatta. 
' Hekschkonvitsch : Zschr. f. physik. Ch. 27, 12S (1898\ 
~ Pi-scHlN: 'Journ. Rtiss. chem. Ges. 1907.1 Zschr. f. anorg. Ch. 56, 1 (1908\ 
' MvTTHrESSKjf: Fogg. Ann. 110, m {lSm\ 
* Maey; Z-chr. f. physik. Ch. 38, 292 (1901). 
r.vGMM H: Wied. Ann. N. F. 50, 88 (1893'. 
V' T . ■ Ann. d. Ph. 4; Ö, 832 fl901\ 
\hrt d. physjik. Ges. Ziirich 1, L>-t (1901\ 
ii. 139. 1202 ,'1904'!. 
- if Tormoel. kr.. Di>p. Ltiiid 1907. 
[ m.,.;., (•;n...r-,> 4 f/, t;^,2 1S99;. 
■ • -liweig 1908. 
^.Chem. Ges. ii, ÖWJ Cheni. Zentralblatt 
