Sedan kolet placerats i cii täljstensfot och (»iiiLnvit< iiu-l -! m!;!!! !i' t;'.-ik.i| inom 
en asbestcylinder, har formen fyllts med den smälta lei:v!iM>r,.|i o-h i iv-vl t'iut 
långsamt svalna. Då av de på detta sätt erhållna stavarna .Im. -m,,, l.craknat^ -koia 
innehålla 60 > silver, visade si^ så spröd, att den ej kun-i-- T;,ir;i- ut av t\~yiuvu 
hel, nödgades jag här åstadkomma hastig kylniny- <renoiii art i;mL!s):nr in-ls-nika 
den glödande kolformen i vatten. Denna lejjerinir vi<:i.h ^i- . Micll- rrid. ;iv.ii \<a 
detta sätt framställd, mycket spröd. 
Utoin dessa gjutna preparat har jag skaffar miii vaUnd.- nådar ^■*'rl..l^ air 
gjuta nt den sniälta legeringen i ett göt av håglami.skol till -laMiirr av ra 4 ciir^ 
längd och 7 mm:s tjocklek, vilka därefter vaNadt- tdl trådar .a-d kvadraii^kt t var 
snitt. Avkylningen har här förs^iggått hety<iiigt hasti^aie a:. \ d :r- • n av de 
gjutna trådarna. Såväl de gjutna som de valsade prejiarai. i- !at< 
och under ungefär 4 timmar hållits uppvärmda till 20(1' * ia- 
immrerat efter den beräknade procentlialten av silver san • _ rni 
gar med Ä och valsade med B, så att t ex. Leg. 4t) B in ■ , ,,1 trad 
med ungefär 40 "/o silverhalt. 
Legeringarna upp till 30% silverhalt avvika till sina ytti\' cirtiiskaper helt ol.c 
tydligt från rent tenn. Hos gjutna preparat kan man iakttaga (U-r hekantu knastran- 
det vid böjning etc. Legering 40 A börjar visa sig mindre böjlig och redan ÖO A 
låter böja sig endast obetydhgt. innan den brister. Sasoin förut nämnts, är (H) A. 
så som jag framställt den, mycket spröd, thikornig i brottet, samt förhåller sig vid 
filning ungefär som hård mässing. Leg. 70 A, gjuten och längsanii avkvld. -tår vad 
böjligheten beträffar mycket nära 50 A, men är betydligt härdan- im d-nna. Let:. 
8ö A, gjuten och långsamt avkyld, visade sig mycket Uijlig. \'ai.-atie }.r« paiat liar 
jag lyckats framställa endast av legeringarna upp t. o. m 40 " i. samt fnän nch int^d 
85 ^ o silverhalt. De valsade trådarna S5 ^ och 90 B visa en utomordentlig styv- 
het och hava tydligt franiträdande kristallstruktur i brottytan. Vid mätningen 
ay dessa legeringars termoelektriska krafter hava de valsade legeringarna överhuvud- 
taget givit mera konstanta resultat och vi-ar -ig äira ttu \'da h<)grf grad av honvi 
genitet än de gjutna preparaten Detta 1 • ; -r -a ii...i:Kr darf>ä. att man vid vatt- 
ningen åstadkommer en sönderkrossning av -r."»rrt' ki -Tii;- r -amt i viss mån omröring. 
MöjligeTi kan vid de gjutna preparaten sägring hava torek-mmit och givit anledning 
till heterogenitet. Vi<l n[)phettninu- med fri hläster utpressas ur alla legeringar 
upp till 70 " o silverhalt smä fina droppar av lättsmältare legering än huvud- 
massan, ett tydligt bevis på deras heterogenitet. Legeringarna och \H) visa ej 
detta fenomen, och denna deras homogenitet gör det möjligt att genom up{)vännning 
till högre temperatur göra dem mjukare, så att de tillåta förnyad valsning. Å sidd. 
35 -45 angivas resultaten av mätningarna beträffande ternioelektri-ka kraften och 
ledningsniotståndets temperaturkoefficieut. Till dessa tabeller bör anmärkas, att vid 
mätningen av termoelektriska kraften för legeringarna H(> A. 71» A, A^. A 
och 85 B använts den anordning, som tig. 8 visar. Två långsträckta paraliellipi- 
