I tab. 36 finnas värdena för y och S samt Pa för samma legeringar. Aven 
här äro såväl y som 5 av samma tecken. För det valsade tennet är förhållandet 
mellan S och -( ungefär dubbelt så stort som för det gjutna, ehuru Pa för båda 
preparaten är mycket nära detsamma. Skulle denna olikhet bero på ren mekanisk 
efterverkan, borde man av jämförelsen med resultaten beträffande silvret ^) draga 
den slutsatsen, att efterverkan ej hunnit tillräckligt utplånas under den 4 timmar 
■ % Aq 
långa uppvärniningen till 20(7* C. Härvid bör dock ihågkoramas. att det gjutna 
tennet skiljer sig Iran det valsade i vida högre grad än de olika silvertrådarna, 
nämligen med avseende på krirftallstrnkturen. För legeringarna är däremot c genom- 
gående mindre tor de valsade preparaten än för de gjutna. 
Sammanhanget mellan värdet på Pa och legeringarnas procentiska samman- 
sättning linnes graiiskt framställt i (ig. 12. Liksom i fig. 9 äro B-värdena utmärkta 
med en o. Analogt med Em_Q visar sig P„ för legeringarna 3 och 10 
hgga något under värdena på samma storhet för de gjutna preparaten. Vid kon- 
struktionen av kurvan i tig. 12 har jag icke tagit hänsyn till leg. GO A, då denna 
vid fram^täli ningen blivit plötsligt kyld med vatten. Enligt tig. 10 bör denna legering 
