476 Cm ^od^lettm t 
tKcgclige Filamenter cr Der cnDnu t)ct petDe gh, fom cc b^WQ<l{i$t, ogfanD 
(Frucé op 09 neD/ lig^fom man fovlangcv. 
^aat nu Da en jObfcrtiation ffal anjliHe^, Bærer man ftg faa(et)cé at): 
^erfl (lilleø ®oelen, \)eD at Drepe Machinen om fin 2lpe(, paa f>ot)re (giDei 
^iféerten, 09 Oet faaleDeé v>eD^ie(p af Declinations-^fruen, atDcné neOcrfie 
SianD net op b^rererDet net)er|le ubc^^cegelige Filament cd; Dernæft anmerfeé 
iDeD »t)ie(p af U^rmfet t)et ^Dpeblif , naar ©oelené foregaaenDe 9?anD m bere* 
rer Declinations Filamentet ef, fiDen Det ©pebltf, naar pletten p fommer 
til famme Filament, og enDcIig Det Øi)cblif/ naar ©oclené folgenDe StanD n 
berarer famme Filament ef; af Diffe Dbfer\)ationer EanD mat? Da finDe centri 
Solis og ^lettené Reétafcenfions §orif iel , og \)il jeg raaDe til / at fertil t)el|l 
brugeé Den Dbfcr^ation, naar Den fofgenDe 9{anD n berorer Filamentet; thi 
tmz ftDjte øpeblif laDer ftg meget nopere beflemme, enD Det forfle, naar Den 
foregaaenDe 3ianD berorer, l^oilfet er tn\)m befienDt, fom er liDet ^oet i at 
obfert?ere* 
g?aar nu faaleDe^ ^(ettené Reélafcenfion \>eD Dbfer\)ation er bejlemmet, 
Jfrue^, for at finDe Declinationen , Det be\?o?gelige Filament gh op eller neD, 
tnDtil Det j!iærer pletten p, og anmerfeé, b^or mange ©fiucgange Der ere 
imellem Det ubet)cegelige Filament cd og Curfor gh, og enDelig jfrueé Filamen- 
tet gh op til ©oelené eDerflc SlanDq, Da igicnanmerfeé, l)^3or mange (2)true# 
gange ©oelené Diameter er (lor. åf Diffe fiDjle Obferoationer laDer fig be* 
ftemme centri Solis og '^lettené Declinations-'gor(ficel, og [)a^er man altfaa 
^letiené @teD i ©oclen fajlfai faa got, fom mueligt er atfa|if«tteDet peD nogen 
£)bfer\3atiom 
begiioer jeg mig Da t(( at anfm DbferiD^tionerne fefø, og maa DaaltiD 
mxh^, at Dette ^i^egn (.) betpcer, at en§ietDeDee{/ cg Det Segn ( — ) betpDer/ 
at cn^alt) j?al leggeé til Den Secund, fom Det t^aaer t>cD, men DcrimoD be^ 
tpDer Dette Segn (y), at en gierDcD^el (!al tageé fra Secunden^ fom Det 
paaer peD. 
9?aar ?So9fla\5et d jtaaer \>eD en Dbferttation , betpDer Det/ at Denerufif^ 
fer, formeDeljl at^æiret, eller auDre Dm jlcenDigl)eDcr iffe Ijam \?crrcrgunflige. 
QJiDere bctpDe De forjle Sal, fom jtoae foran Comma, i te micrometnire Db* 
fernatiouer l)ele ©éruegange, og De Sal/ fom (taae bag efter Comma, ^mu 
DreDeDeele af en ©fruegang, fom for €yempel i Den f^^rpe Dbferpation Jtaaer 
lO/ 
