int(t btgttøere mD tett(, (mitagce af gomuften^Dependanc« nf 
fom @tæ(en {)n i giuct fMaer ut)f met) &e«c boreé organijle JJcgeme/ 
naarten fe tillige unterfttjtteé af2:afen, feliDer faagot fom gantfJe 
feorte? tet mi iffe fommer faa meget an paa at tafe fom paa 
at tafe Del og at Oruge 2:alen i*et; og Dette itU fanD ffee uDen ur> 
j^klp af 2:afe« jlonften, t)Dts? ©ag Det er at ftrtitge ^Xafen Del an og 
tetteDe Den til ftt tette ^mg ; feeé leraf, at ncegteSrale - eUet ©prog« 
^onftené iHptte, at Det i ftg fel'o er Det famme fom at imoDftge $or« 
nuften^ ^rug og at Driue fornuften i ganDjii?gtig^eD. 
§. IV, 
©e mange fmnffe etymoiogi|¥e5(f^anDt{nger, fom bore^ an« 
feelig IccrDeSal. Etats -SlaaD Gram t mou^ ^io6en|aDnf¥e Societets 
AAer fremlagt for Den l«rDe <25erDen (nemlig i Den 2fcn Tome 
Num.3. om©friftemaaI/ Num.6. om 2)immeluge/ Num.9. om 
^erremanD. Tom, 3. Num. 9. om 5(rilDé ^iiD. Tom. 5. Num. 2. 
^riyi>e af S)anffe OrD og 2:alemaaDer af Det (Engel =©aj:i(Fe©prog 
forf lareDe) Difle anfeeé bel af rette ^ienDere, (aaleDeé fom De Dit' 
felig ere/ for en Luftre for boreé Societet, men af anDre DerimoD/ 
^iDié 3)laaDe Det er, (ffe at fee uiDere enD ^DaD Der ligger lige for ^øD« 
Derne/ f;olDeé De for unyttige eller i Det minDfte for liDet øet^Delige. 
S)efte \)(Xt foranleDiget mig til/ Den2:iiDieg felb ogfaabat 
falDen paa en etymoiogit¥ SO^laterie/ at præludere noget ItDet om 
Etymologien^ rcttc ?Rt)tte, en 3lDtte/ fom af faa ret inDfee^, og at 
piaidcre i en ©ag, fom bilJtgen hm anfee^ if fe fom en privat men 
pubiique ©ag angaaenDe en ^eel'23iDen{?a&^ fanDe<BarD. 
?Sten Det gif mig, fora Det ofte gaaer©fril)entere, een ^anfe 
foDDe Den anDen faa lopnge af jtg, inDtil Den©trøm af ^anfer ^auDc 
^ 2 ført 
