tet obcrmaaDc ontathQHbc, ijmkUé tm fanD i)cci:c impenetrabie 
ioQ for ftg MvdQUt, og et) (iWenc i Relation til bifle Forcer-, anta» 
ger man CcrtinoK / at Particieriie ere rtlfioft utetelige fotme^elft ett 
! ^l=en^e(tg ftor SoMité , Uim 'iSan^tUQf)ctm itfe mintrc/ i ^em 
jéent>e tii at man maae M Mn obermaaDe fonftig for at fmU btfe 
SDtucU(j^e6en/ tjborfeDesJ nemlig itrccfterne, ^art{gf)ei>en/fort at jtge, 
^borleteé alk forandringer funt)c met>t»eleé en ?ting af anl»re/ faa« 
fremt t>et elleré |Tat gaae faaleteé til l>ermet>, fom t>et materielle 
Syftema fortccUer 0$, 
§. 38* 
(Baa banjlcligt/ fom det cr i dette Syftema, i^borlede^ matt 
citdog griber ©agen an/ at fundc faae 2:ingeneé impenetrabiUté 
til at ftentme ttiet) de øbrige Hypothefer , tuftnde gange tnere batt= 
fFeligterdet endmt, at ^uttde (ige/ f)bori ^tttgeneé (tdfte Subftance 
tør fette^?. 2:i)i da i denne Hypothefe alt bliber acddentei, alle 
kræfter ere acddenteiie, fort/ alt, alt: faa bliber jlet intet titbage 
uden det pt)re Geometrij^e fKum/ fom fand ftgeé at blibe fubftantiei 
i^itigenc/ faa det er contradidoriff, at bille tilftaae Cartefio, at 
a\t er acddentei, og dog negte at Corpora i(U tilftdjt bcftaacv Sub- 
ftantielletnent i de tre Dimenlioner. <Bift er det/ at dette ildfte er 
tf fe tttindre falfft end det forfte/ t§i er der ingen ^orffiel imellettt 
9i^mttmet og ^iitgene i ^enfeende tilbeggeé Subftance, da faftfoette^ 
noget fotn giber det materielle Syftema et teitimeligt ^aart ©tød» 
(Jttdelig er det noget, fom ftrider med al fornuft/ at man t 
tette Syftema ontager/ at det, fotn ifU er Subftantiel, fandgaae 
D 2 1^^^ 
