Ut npc opfundne Heliom etcr, §45 
temmelig mcerfdige parallaxe. ©en anCen beftaaev i en nope ^Semc^rfelfe af 
SS?aanen4 S)tameter6 §otanDcinc , i t)enø forjf icUige SlfftanD fva SorDen. 
©et ev iE?e ubefienDt; mange fmaa ^eple en faa It&en^inøe(é 0)^maa# 
Itng, fom Paralkxens / er unDerf ajlet. Q3il man \)aH Den ret mcerfelig, foa 
maa man obfertjere Den ncer \)eD ^orijpnten, ^\)or refradionen alligevel er mi^ 
eg foranDerfig. Siler Den maa bejlemmeé af tm\t)z paa en 5iiD obfer^erenDe/ 
fom maa mu temmelig langt borte fra f)inanDen paagorDen, ^^^ilEeteret^alD^ 
fom meget ftelDen er mucltgt, og til S5ato tf hm engang i be&erig gorm er i 
t>erf fat, Da ^r. la Caille i Denne ^enfeenDe ^ar reifl til Cap. Sfterfom 
?ffiaanen^ ^arallareé goranDring, paa Det nepejte og meD en bejianDig gorl)olD, 
er forbunDen meD Dené fpnlige ©iameter^ §oranDring, faa feer man lettelig, at 
man ^ar if fun fornoDen , eengang for alle at be|lemme et ^ijl: gorf)olD imellent 
en ret m\)z obfcr\>eret SDlaanené ^arallaj;e og Dené ©iameter, for l^erefter altiD 
af Dené bemcevfcDe ©iameter , at funDe jTutte fig til ^aral[a|:en mcD famme 
Skcuratefe, fom ellert bk'o an^enDt til en fundamental Obfervation. ®Jan 
bel^^uer fun at l)a^e liDen ^unDjfab om Den practiile Slpronomte, for at ot)er^ 
be^ife fig, at Det er owmaaDe lettere, entog naar9);aanen allene biinfer frem 
imeHem ©fperne , at maale Dené ©iameter , enD at beflemme Dené parallaxe, 
|)A)iifet uDforDrer en meget tcengere gmiftig »g)immet 03 pille 2uft, til Icrngere at 
funDe fortfnte De Deticatejie i^bfert^ationer*' 
©en atminDeftge ?S5JaaDe ar b^ffemme ?S^aanené ^Diameter paa, beflaaet 
enten Deri , at man bemcerEer Den 3:iiD , jbm ^aanen tilbringer ^eDatUobe forbi 
$itme*3;raaDen i ^if øerten, eller, atmanumiDDelbar maaler Dené fpnlige @tør^ 
telfe meD et ^Teicromcter. 3 Det forfie ^'If^clDe faaer man Den Siameter fom 
fober paraBclmeD ginien(diametruni in afGenrioiie reéla) i Det anDet, Den fom 
flaar perpendiGulairpaa&nien (diametruiri indeclinatione.) ©a Denne iffun 
f omnier or>ereen^ meD Den vertlcale og horizontale diameter i meridianen, 
faa fan altene i faa §alD Refraåionen umiDDelbar bruget til Den ob^ 
fermeDe;©iameteré Correctton, men Dette 3;i(fcetDe unDtagen^ maa man t 
§oriDepen \)crre betcenft paa, og Det ifte \)eD en liDen Svegning, at beflemme 
9leftaetionen i Suften og ©eclinationen fov enD Den fan anr>cnDe^ til Sorrcction. 
©og ffulDe Dette allene iffe foraarfage flor ^anfPelig^eD, terfom Der iffe fom 
een enDnu ftorre llfulDfommentjeD til, fom bcfraacr Deri, at Den forfre 3}Jet!)oDe, 
naar man unDtager §ulD iSJaane ^^imen, afDcleé iffe fan bliu brugt oiigefct^r 
fra forfte Cloarter intilftDfte£ir>art , Da Den fterffe ©eel af SDJaatien forfoin* 
Der for Øpnene, 'og ?S1aanené ^nn alDrig fommer til at flaae parallel 
meD Denødiurno; SR^jn Den anDen 9letf)oDe meD Micrometro? fan allcncfic m 
meget 
