FRICTIONEN, 
fovfattelDe af 
C HEE. 
I. 
SJ V& aft \)S>o!Or fom fotetacse« ubi Machine ^^fenet, er fcet en af t>e ^o- 
fter, fom uOforDrer fterfte 2l9tfoml)eC), at Det gimé Sgeregnins foi* Deti 
Fridion eller 9?oDgniDning/ fom forefalDer, t Det Den eene^^Jart af 5DIa* 
(feinctt gniDer an paa Den anDen, faafnart De be^cegenDe Ærc^fter begpnDe at op^ 
Im Det DfifDe JK:onjtt)(erE/03 Den \?eD et faaDant formoDeDe ^enfigt (!a( 
er^olDe^. 
Umage for at faftfcette nogen Theorie> beftemt Experimenter i Denne Sia? 
terie. Amonton beg^nDre Deflige Experimenter meD ijritfer 09 ^éfim, og 
falDt paa tillige at uDforlTe 9lcb^ ^ 3:rojTer^ og SJot^i^cerfé @tit)I)eD. Parenc 
fn'gte barn efter, og giorDe Denne Theorie mere fonjtig og S)Jat^emattjF. Ca- 
mus 5 Bulfinger, Belidor, Delaguillier, Mufchenbroek, og anDre flere l^a* 
loe l)m paa fin SiaaDe arbepDct i:aa at fotbeDrc, og DeD Experimenter, for# 
eeneDe meD SJJatfjematij! ^unDffab, at bringe Denne Theorie om S)}oDgniDnin^ 
ser til ji^rre ^SpDelig^eD og Q3ié^eD, 
(et Horizontal'^^væt / og forføgt uo Q3cegt at fætte et fiaDbunDet gcgeine i 
§. 3. 
