Къ флорѣ Кавказа. 
стенія отличаются отъ типа и болѣе короткими цвѣтоыожка- 
ми, которыя у шіхъ только лишь въ 8-4 раза дагинііѣе 
цвѣтка. 
ІхіоИгІоп топіапит Ь а Ь і 11. §иЬ Аіііагу11і(1е. — В о і 8 я., ЕІ. 
Ог. 154. Липскій, Флора Кавк., дополнетііе 1. 84. Ѳо- 
минъ и Вороновъ, Опредѣл. I. о84.__8 у ^ 
сит Н о І1 е п а с к е г, Епит. Таіузсіі. р. 23; К. К о с Іі іп Ьіц. 
паеа XXI. 221 (329).-Г. Шітіі ЬесІеЬ., Гіога Ко88. 1Г. 
р. П6 ех рагіе (^иоа(] ргоѵіисіаз саисазісаз). 
І!і (ІізІгісПі І\ак1ііс2е\\'агі ршре оррісііші Nак11ІС2е^ѵап 
11. IV., асі ра§:иш ^^е^Ьгаиі 14. IV., іпіег ра^08 Б.ІшІГаш еі 
Лгу 19. IV. аіхіііе іпіег раі^чіт Лкііііз 8ирегіогет оррі- 
(Іііга Ог(ІаЬа(1 21. IV. ашю 1914 со1Іе§і1 Т. Е о о р! 
Восточно-средиземноморскій видъ, оГптающій въ Пале- 
стинѣ, Сиріи, Киликіи, Месоіютаміи, въ Западной и Средпой 
ІІерсіи. Въ Кавказскомъ краѣ до сихъ поръ извѣстенъ только 
лишь для пемногихъ мѣстностей юго-восточной части Закав- 
казья. Собранъ Т. А. Роопъ въ окрестностяхъ г. Нахи- 
чевани, у селенія Неграмъ, между селеніями Джульфой и Азы 
и между Верхнимъ Акулисомъ и г. Ордубадомъ. По сообще- 
пш г-жи Роопъ, 1. топіатіт въ прнараксской части На- 
хичеванскаго уѣзда встрѣчается очень часто и нерѣдко 
въ большихъ количествахъ: особенно охотно онъ селится 
здѣсь на воздѣлываемыхъ и искусственно орошаемыхъ мѣ- 
стахъ. 
ІГІ8 «ІЫгіса Ь._В о і 5 8, п. Ог. V. 126. Шмаль г, 
'1'л. II. 468 Ѳоминъ и Вороноііъ, Опредѣл. I. 295 
Ріоѵііісіа Каг8. Наиіі ргосиі а БагукатузсЬ ііі іііпеіе 
ѵег8П8 радпт Вагаи8. 15. VI. 1908. Т. Коор! Сагіаііпіа 1п 
ргаіпіо 8і1ѵа*ісо 1,иті(ііи8си1о аД іасИсев іііопііз ТгкЬга {гЬаго 
ріоре Вакпгіапі. 10. VI. 1907.!! Ргоро ра^ит Віеіу Кііисг асі 
іасііга ^ге1■ерапо^ѵ8ко^е. 9, V. 1909. Т. Еоор' 
0ГСНІ8 8аіугіоі(Іе8 8 { е г. - 8 у п о м. РЫапИгега ваіп- 
г.огаев КсЬЬ.: Воівз, Г1 Ог. V. р. т.-ЕаЪепагіа во/,- 
ВелІЬ е* Ноок: Шмальгаузенъ, Фл 11.463 
-- СоеІодЫзит ШугЫев .Ѵ.у т : О о и н ъ и В о р о н о в ъ 
Оііредѣл I. 322. ' 
13 
