Къ флорѣ Кавказа. 105 
3.7 шт. 1оп§.: Іасіпіае іп«тае ехіегпаѳ е]и5с1елі 8е§теп{і 
2.8 ст. Юп^ае. 2-2,2 ст. Іаіаѳ, Ьгѳѵііег реІіоІіИаіае. Іпѵо- 
Іііспіт топо- ѵеі йірЬуИит. Іпѵоііісеііі рЬуИа Ьгеѵіа, шетЬга- 
пасеа, раШсІа, поп ѵеі асіітіпаіа. іпіегйит асі 8^иат1і1а8 гаі- 
ті*аз оЫи8із8Ітаз гедисіа. Реіаіа а1Ьо-ос1іго1еиса. ѵіх гааіапііа 
Ка(1іі итЬеІіае (тсШѵі 1оп§іоге8 8.5 ст., Ьгеѵіогез 4.5 ст. 
шщі. Ггіісіпз іттайігі риЬезсеШез. 
Послѣдняя разновидность ішѣетъ всѣ листья двояко- 
періісто-разсѣченные, за исключеніемъ развѣ саыаго верхняго, 
который иногда бываетъ просто перисто-разсѣченнымъ. Соав- 
ниіельно съ ТИПИЧНОЙ формой и съ выше описанными раз- 
новидностями листовые сегменты второго порядка у ѵаг. 
йіззесіиш замѣтно меньшей величины; въ нижнихъ листьяхъ 
они Яйцевидные, въ среднихъ большею частью яйцевидно- 
ланцетовидные, въ верхнихъ же ланцетовидные, 
і Всѣ три описанный разновидности Н. разііпасаеіоііі 
I найдены въ Ахалкалакскомъ уѣздѣ на нижнеальпійскихъ лу- 
I гахъ г. Большого Абула; ѵаг. зіепорІіуПиш, кромѣ того • 
[ собрана по пути изъ Ахалкалакъ къ Б. Абулу на склонѣ 
: Бузаветскаго ущелья. 
Негасіеиш СИогойапит (ЯоИт.) В С— Воізз., ГІ. Ог. 
П. 1048. Шмаль г., Фл. I, 414. 
поѵа ѵаг. вішріісаіит т. Роііа атЬІІи оѵаіа. ріппаіізесіа 
зе^тѳпйз отпіішз іпсііѵізіз [Гоііига іпЙшит зресітіпіЬиз, ппае 
ІіаЬео, йейсіі.]. 
Візігісіпз Аіехапсігороі. Іп зііѵа ргоре ра§цт Зга^ЬаІІ. 
12. ДІІ. 1906, Н., й: іттаі!! Ргоре ра^пт Кагакііз. 3. VII 
1909. 11. Коор! 
8е§тепіа іоііопіш іпГепогит оЫісіие сгепаіа. бпрепоппп 
, ■зеггаіа. Агі итЬеІІііІаз р1епIт^ие іпѵоіисѳііа 1— З-рІіуИа. е 1о- 
; ІЮІІЗ шетЬгапасеіз, Ьгѳѵіззітіз ѵеі гаго та^із тішізѵе еіопгаііз 
сопзіапііа, асізппі. 
Предлагаемая разновидносіь найдена въ Александрополь- 
,: екомъ уѣздѣ близъ селенія Шагали (!!) и въ окрѳстносіяхъ 
Караклисъ (Роопъ!). Отличается она отъ типичной фор- 
мы тѣмъ, что нижніе сегменты листьеві. у нея цѣльные. а 
41 
