130 
Е. И. Б ор дз п ловскій. 
с гетѵзкі-Ріеігипіака^ Кагаііг^ііап. 11. ѴПІ. 1909. Й., к. 
Т. Еоор! Ргорѳ ра^ит Вагсіиз іп (Іізігіскі ОИу. 15. ѴШ. 
1909. П., Гг. Т. Еоор! 
Этотъ восточно-срѳдизѳлшоморскій ксѳрофитъ, распро- 
страненный отъ Сиріи, Палестины и Каменистой Аравіи до 
Тибета, указанъ въ Кавказскомъ краѣ, если не ошибаюсь, 
только лишь для Нахичеванскаго уѣзда Эриванской губерніи. 
Собранъ Т. А. Роопъ и А. А. Л оначевскимъ-Пѳтру- 
н я к о й въ юлсной части Карсской области. 
$сог20пега рарроза ВС. Ргосіг. ТП. (1838). р. 119. 
--В0І8 8., П. Ог. Ш. р. 765. 
8ресіе8 хегорЬуи егепюгит Раіаезііпае (!), Зугіае, Мѳ80- 
роіатіае (!) аЦііе Рег8Іае оссісіепіаііз (!) іпсоіа. 
Керѳг1;а Ѳ8іі а с1. Т. Коор аппо 1914 іп сІізЫсйі Nа- 
кЬісге^аіі ргоѵіпсіае Егі\ѵап 14. IV. а(1 ра^іші Nе^Ь^ат, ііЪі 
іша сит Зсог^опега тоШ М В. соИесіа езі, 20. IV. ргоре ра- 
^ііт Сі^іпапаЬ аЦие 21. IV. іп топ1;апІ8 а(і оррісіиш ОгсІііЬасі. 
• Р о 1 і а таг^іпе шіпіііе ипс1а1а1;о - сгізриіа, г а сі і с а 1 і а 
оѵа1;а ѵеі еПірйса ѵеі го^иткіаіа, оЫ^иза ѵеі 
оЫ;и8І іізсиіа, іп рѳіііоіііт Іашіпа 1 — 2Ѵ2-р^о Іоп^іогет (іе- 
сиггеп1;іа, саііііиа іпГегіога оѵаи ѵеі оЫоп^а, асиііизсіііа, рѳ- 
ііоіаіа, рѳііоіо Ьазі (іііаіаіо зешіатріехісаиіі, Міа сае1;ега 
ап^изііога, зеззіііа, Ьазі зетіатріехісаиііа, Іои^ѳ асигаіпаіа. 
Гіогае ге^іопіз Саисазісае еі; іоііиз Ітрегіі Коззісі сі- 
ѵѳз поѵа. 
Этотъ восточно-срѳдиземноморскій видъ, обитаюш;ій въ 
пустыняхъ Палестины, Сиріи, Месопотаміи и западной части 
Персіи^ еш;е не указанъ для Кавказскаго края. Найденъ Т. А. 
Роопъ въ Нахичеванскомъ уѣздѣ близъ селеній Неграмъ и 
Чинанабъ и въ окрестностяхъ г. Ордубада. 
Растенія^ собранныя г-лсей Роопъ, отличаются отъ 
описанія 8. раррозае у Буассье формою листовьтхъ пла- 
стинокъ прикорневыхъ листьевъ. По Буассье, прикорневые 
и нилшіе стеблевые листья у этого вида продолговатые съ 
островатою верхушкою; у растеній же Роопъ прикорневые 
листья имѣютъ эллиптическую, яйцевидную или далее округ- 
— 66 ~- 
