52 
GUSTAV A. GULDBERG. 
[No. 9. 
til 4 meter, har man al grund til at antage, at parring også 
foregår på andre tider af året, idet at denne altså ikke er 
blindet til nogen bestemt årstid. Om drægtighedens varighed 
ved vi intet sikkert; at den må strække sig udover 1 år, er 
efter analogislutning høist sandsynligt. Tiden for afkommets 
fødsel er også ubestemt. 
Da man hidtil ved vore kyster, såvidt mig bekjendt, ikke 
har seet blåhvaler med ganske små unger, er det troligt, at denne 
art ikke yngler hos os. Desuden er jo som bekjendt denne 
hvalarts optræden hos os kun temporær, efter hvad vi hidtil 
kjender nemlig kun i sommermånederne. Hvor den opholder sig 
i vintertiden, er endnu, såvidt jeg ved, ubekjendt. Enkelte iagtta- 
gelser tyder på, at den måske i denne for vore kyster så umilde 
årstid søger sydligere breddegrader, og jeg skulde da nærmest tro 
Nordamerikas kyster. Som beviser herpå kan jeg anføre, at der 
ved Svend Foyns etablissement i Vadsø blev afspækket en blå- 
hval (1879 eller 1880), hvori fandtes en harpun af den slags, 
der benyttes på Amerikas nordlige kyster. Af Ishavsfarere har 
jeg desuden flere gange hørt, hvordan de i vårmånederne har 
iagttaget i nærheden af Island store flokker af hval, hvori også 
mængder af blåhval, der har søgt østover, altså mod Norges 
Kyst. Man tør således nære formodning om, at denne store hval- 
art yngler på sydligere breddegrader af Atlanterhavet ved 
Amerikas kyster. 
Sammenfatter vi de i vor undersøgelse samlede facta og 
specielle resultater, kan man med overveiende sandsynlighed op- 
stille følgende almindeligere slutninger angående de nordatlan- 
tiske finhvalers drægtighedsforholde : 
1) Den drægtige hun har som regel ialfald (for de større 
arters vedkommende) en meget betydelig længde, der oftest over- 
går hannens. 
2) Den nyfødte unges størrelse, som efter den almindelige 
gjængse anskuelse udgjør en fjerdedel til en trediedel af moder- 
