1886.] 
BID HA O TIL CETACEERNES BIOLOGI. 
9 
arternes vedkommeude, således hos grønlandssælen, hvor hunnen 
har en længde af 6 fod, medens ungen 3 uger efter fødselen er 
3 fod lang (Lilljeborg: Dåggdjuren, pag. 691). Man kan vistnok 
med god grund antage, at der hos de pattedyr, der for en stor 
del eller udelukkende er henvist til vandet som opholdssted, 
stilles betydeligere fordringer til den nyfedte unges udviklings- 
grad, end tilfældet er for de øvrige — om jeg så må sige — 
gunstigere stillede landpattedyr. 
Med hensyn til den tid, der medgår fra befrugtningen til 
fosteret er udviklet, tør man vel med grund antage, at følgende 
factorer i større eller mindre grad virker bestemmende på drægtig- 
hedstidens længde. 
1. Det faldbårne fosters absolute størrelse; et musefoster be- 
høver f. ex. 3 uger, et føl ca. 11 måneder for at blive 
„faldbåren". 
2. Forholdet mellem moderens og det fuldbårne afkoms legems- 
vægt, 
3. Udviklingsgraden hos den nyfødte unge. 
Hos enkelte dyreformer, f. ex. kat og hund, må ungerne 
pleies og passes en længere tid af moderen, idet disse er ude af 
stand til at følge denne, medens hos andre igjen, f. ex. hos de 
fleste ungulater, ungen allerede meget kort tid efter fødselen kan 
springe omkring og følge moderen på dennes vandringer. 
Efter disse indledende bemærkninger, som jeg har troet at 
burde forudskikke, går jeg over til de iagttagelser, som jeg har 
anstillet angående de store bardehvalers drægtighed; imid- 
lertid skal jeg først give en kort redegj øreise for den methode, 
som jeg har fulgt. 
Som basis for mine undersøgelser har jeg valgt fostre, 
idet at disses størrelse måles og den dag, på hvilken 
moderdyret er fanget og således fosteret udtaget og 
kommet til observation, noteres. 
Da fangsttiden i Norges arktiske egne strækker sig gjen- 
