Madártani megfigyelések Pozsony vidékén ISSS-ben."^) 
Chernél Istvántól. 
Az egyes vidékek topographiai viszonyaitól, kedvező és 
előnyös fekvésétől függvén nagyrészt az állatok létezése, elő- 
fordulásukat itt vagy ott, tömeges vagy gyér megjelenésüket 
földünk egyes helyein első sorban e föltételek módosulatai sza- 
bályozzák. 
Pozsony ornisát három terep-alakzat befolyásolja : a Duna 
a víz rendszeréhez tartozó patakokkal, folyókkal és holt ágai- 
val; jobb partján a majd Komáromig terjedő ligetek; bal part- 
ján az éjszaknak húzódó Kis-Kárpátok, a valódi Kárpátok 
előbástyái. A Duna vizi és mocsári madarakat vonz környé- 
künkre, a liget feltűnő nagy mennyiségű Sylvidae- , Picidae-, 
Paridae-, Passer inae-, Emherime-nek nyujt előnyös tartózkodási 
helyet, a hegyek pedig Turdidae-, Columhinae- , Picidae- és főleg 
Rapaces-nek szolgálnak lakásul. 
A vándorlásnál — szárnyas világunk ez érdekes sajátságá- 
nál — ép úgy, mint az állandó itt-tartózkodásnál, vidékünk 
föntebb említett háromféle alakzata nagy szerepet játszik. 
Ismeretes, mily fontos tényező a madarak vándorlásában 
az időjárás (szél, hőmérséklet stb.) mellett az élelem és a táp- 
anyag feltételezői a legelők, erdők, folyók, tavak, mocsarak, szó- 
val a vidék charaktere. Egy-két vonásban tehát környékünk 
alaki sajátságait fogom jellemezni. 
A Duna széles tükrével siet távoli czélja felé, közben ere- 
ket, szakadásukat, árterületén visszamaradt mocsárokat, tócsá- 
kat alkot. Hatalmas medre több helyen megszélesül s a víz- 
tükörből sziget emelkedik ki, vagy maga a folyam ágazik el 
*) Németül a „Jahresbericht des Comité f. orn. Beobachtungs-Stat. in 
Oesterr. & Ungarn"-ban fog megjelenni. 
3b 
