- 5 
Saját orvosi tapasztalataimra támaszkodva, nem csekély 
szomorú adatot tudnék felhozni, liogy hányszor volt meddő 
dolog a csalatkozhatatlan kútforráshoz való futkozás. Isme- 
rem a külföld nevezetesebb egyetemeit s elfogultság nél- 
kül merem állítani, hogy a budapesti egyetem orvosikarán 
a tanítási rendszer jó és eredményes^ felszerelése pedig 
megfelel a tudomány követelményeinek s e tekintetben 
is méltán kiállja a versenyt Európának akármelyik egye- 
temével. Csak egy hibában leledzik, hogy már itt is sok 
az orvostanhallgató, épúgy, mint a külföldi egyetemeken. 
Égető szükség tehát, hogy e bajon mentül előbb 
segítsen az államhatalom s hazafias kötelessége a magas 
kormánynak arra törekedni — amint örömmel észlelhetem 
is, hogy arra törekszik — hogy a külföldre, de különösen 
Bécsbe tóduló s onnan idegen szellemmel és műveltséggel 
hazájokba visszatérő egyéneket, egy uj egyetem alapítása 
által visszahódítsa a magyar nemzeti műveltségnek és tudo- 
mányosságnak. Kétséget nem szenved, hogy mennél több 
egyeteme lesz az országnak, a tudomány előbbre vitele 
és fejlesztése érdekében annál nagyobb versenyre kelnek 
a tudósok. 
De nem szabad figyelmen kivűl hagynunk azon 
körülményt sem, hogy csakis igy nyerhetnek megfelelő 
hatáskört a jelesebb epigonok, kik idővel kimagasló szak- 
féríiai lesznek az országnak. Magyarországnak ez idő sze- 
rint, fájdalom! csak két egyeteme van, pedig ha azt akar- 
juk, hogy a területünkön lakó kisebb idegen nemzetiségek 
nyelvben és szellemben egyaránt beolvadjanak az államalkotó 
nemzettestbe^ szóval, hogy valóban magyarokká váljanak, 
s ezenkivűl, hogy nemzeti szellemtől áthatott, pezsgő tudo- 
mányos élet is legyen; akkor a közoktatásügyi politika 
halaszthatatlan teendői közzé tartozik, egy uj egyetemnek 
mentíil előbb való felállításáról gondoskodni. 
