— 2 — 
Az intézkedésnek pedig- gyorsnak kell lenni, ha csak 
azt nem akarjuk, hogy a nemzet vallja kárát s hogy a 
magyar ifjiiságnak a külföldi egyetemekre való özönlése 
még nagyobb arányokat ne öltsön. 
Ha a képviselőház a harmadik egyetem felállítását 
törvényhozás útján biztosítja : ugy Horatius büszke sza- 
vaival emelt fővel mondhatja el magáról, hogy „Exegt 
monumentum aere perennius." Nem szorul bizonyítgatásra , 
hogy hazánk éppen sajátos földrajzi fekvésénél arra fogva van 
utalva, hogy nemzeti létének^ s önállóságának fennmaradása 
és megtartása szempontjából, a hatalom^ vagyonosodás^ és 
főleg a közművelődés terén versenyre keljen a szomszédos 
népekkel. E verseny, hogy úgy mondjam „létért való 
küzdelem" annál nehezebb, minthogy a míívelt és gazdag 
külföld már régebben és mindenben megelőzött bennün- 
ket. Nekünk tehát nemcsak haladnunk kell, de egyúttal 
arra törekednünk, hogy őket legalább utóiérjük. E nem- 
zeti nagy versenyre egyedül a művelődés teremti meg a 
képes egyéneket. Mennél általánosabb s tartósabb ugyanis 
valamely nemzetnek miíveltsége és mennél fejlettebbek az 
egyes tudományszakok : annál biztosabb alapon nyugszik 
annak létjoga és életképessége* Ä nemzetek nagyságát, 
életrevalóságát^ tudományiak fejlettségéből és müvészetök szín- 
vonalából Ítélhetjük meg legjobban. Ezt tudva, Magyar- 
országra nézve a tudományok művelése és továbbfejlesz- 
tése, nemkülömben a magasabb fokú műveltség terjesztése 
és maradandóvá tétele nemcsak rendkívül fontos, de éppen 
a mai politikai viszonyok közepette, a nemzeti önállóság 
fennmaradása szempontjából életkérdés. 
Nemzetünknek erkölcsi hitelét, politikai súlyát és jó 
hírnevét, az általános műveltség és tudományosság álla- 
pítja meg első sorban, mert az a nemzet belértékének 
fokmérője. Ennek nevében indulnak meg korunkban a 
