160 — 
Figyelemmel leszek ez értekezésemben a külömböző szer- 
zők tapasztalataira s feltüntetem egyúttal azon ered- 
ményeket is, melyeket e szerrel, több mint 7 hónapig 
tartó tanulmányozás után elértem. 
Az acetalinid vagy antifebrin fehér, jegeczes, szag- 
talan por. Ize kissé gyengén égető. Az antifebrin nehezen 
oldódik s csak 160 rész hideg s 50 rész 40^ meleg viz- 
ben oldható, aetherben, alcoholban, chloroformban és bor- 
ban azonban jól oldódik. Az antifebrin, ha savakkal vagy 
alkáliákkal hevítjük, anilinra és eczetsavra bomlik szét. 
E szerint az acetanilid nem egyéb mint anilin, a 
melyben egy H parány acetyl gyök által van helyette- 
sítve vagyis vegyképleltileg 
C„ H. 
N H 
[h 
Anilin 
H 
H3 O Acetanilid 
s így az antifebrin vegy képlete : Cg N H Cg H3 0, 
De az antifebrin ammóniáknak is tekinthető, a mely- 
ben t. i. egy H parány phenyl, egy másik H parány 
pedig acetyl által van helyettesítve s így érthető aztá' 
az antifebrin harmadik neve , a phenylacetamid*^ 
vagyis vegyképletileg : 
H í Phenyl 
Acetyl Phenylacetamid 
N 
Pl Ammoniak 
H 
N 
H 
H 1 
Az anilideket Gerhardt már 1845-ben fedezte fe 
gy az acetalinid nem uj vegy termék. Az acetanili 
nem tartozik sem a Phenolokhoz, mint a többi láz 
ellenes orvosszerek, pl. a karbolsav, hydrochinon, resorcin 
síilicylsav, sem a Chinolin sorozathoz, mint a chinolin 
*) Az acotaiiilid olőíillítása ós vegyi reactiói olvashatók: Pliarmaceutisch 
]'ost 18H7. Nr. 10, 1G2. és 10'^ lapjain. 
