— 184 - 
makra utalnak. A férfi arca hol kipirul, hol elsápadt; ő maga 
szédelgésről, kettős látásról panaszkodik; tagjai reszketnek, 
járása ingatag kivált csukott szemmel. A szem tükrözése 
kideríti, hogy a látórecze vérmes s hogy a papillán jobbról kisebb, 
balról nagyobb fokú pangás van. A beteget eddigelé idegzeti 
renyheség (neurasthenia) miatt orvosolták. Dobrovits M. dr. 
azonban akként vélekedik, hogy ez esetben talán az agyfenéki 
erezet bujakóros belhártyalobjáról lehet szó (endarteriitis chro- 
nica fossae Sylvii). E feltevésből indulva kénesőír bedörzsöléssel 
orvosolja a beteget. 
3. Ambro János tanár jelentést tesz egy először szülő 
terhese — huszonöt éves — esetéről, ki mult év márczius havában 
került a szülőintézetbe. A nő ép, jó alkotású; szive rendesen 
működik, szivhangjai tiszták, a lélekzés kifogástalan. Néhány 
órával a felvétel után vajúdni kezd — de semmi rendkívüli 
dolog nem forgott fenn. Vajúdás közben vizet kér a gyermek- 
ágyas, megiszsza, oldalt fordul, hörögni kezd — s kimúl. 
A gyermeket fogóval kellett napvilágra hozni. A bonczolás 
eredménye teljesen nemleges volt. Diagnosis: asphyxia idiopathica. 
Kapcsolatban ezen esettel elősorol Ambró János tanár számos 
idevágó irodalmi közleményt. A rögtöni halál okául tekintik a 
levegő bejutását a nyiit méhbeli szedő erezetbe. E vészes 
beáramlás megeshetik hüvelyöblítéskor, de akkor is, ha a 
magzatviz szertelen gyorsan elfolyik. 
1889. február hó 13-án. 
Elnök : K a n k a Károly dr., kir. tanácsos. 
Jegyző: Geller Nándor dr. 
Az elnök fájdalmas részvéttel nyilatkozik azon nehéz 
csapásról, mely a mult hó végén az uralkodóház családját 
sujtá s meleg szavakban emlékezik meg az elhúnyt trónörökösről, 
mint a tudományok buzgó pártfogójáról s barátjáról. 
1. Elnök közli továbbá, hogy egy előbbi szakosztályi gyűlés 
határozata értelmében aláírási ivet köröztetett a tagok között 
azon czélból, hogy kiki az elhúnyt Trefort Ágost közoktatási 
miniszter mellszobrának felállítására (Budapesten) adakozhassék. 
