A rezgő hártyák hangidomai és azok 
rendszere. 
Irta Jíntolih Károly, áll. főreál, igazgató. 
A rezgőhártyák sajátságos hangjai már a legrégibb időkben 
ismeretesek voltak és talán nincs is oly néptörzs, melynél a 
dob, vagy ahoz hasonló hangszer nem volna használatban. Annak 
lélektani oka abban keresendő, hogy a hatalmas léghnllámok és 
a rendkivül gazdag hanghalmaz, mely a rezgőhártyákból ered, 
figyelmünket önkénytelenül magára vonja, érzelmeinket erélyesen 
megragadja és olykor mélyen megható benyomásokat ábreszt 
kedélyünk világában. Nem lehet csodálkoznunk tehát, hogy a 
jelen század elején, midőn a Chladni-féle hangidomok oly nagy 
feltűnést okoztak, a hártyák rezgési tüneményei is azonnal vizsgálat 
alá kerültek. Maga Chladni, későbben Marx, Savart és Faraday 
sokat foglalkoztak a rezgőhártyákkal, de, saját bevallásuk szerint, 
nekik nem sikerült ez utóbbiakat eléggé szabályos rezgésbe 
hozni. A szóban levő tárgyra vonatkozólag legtöbbet a „Gehler 
physik. Wörterbuch", valamint Melde „Akustik", czímen meg- 
jelent munkákban találtam.' 
Legelőször a régibb adatokat fogom röviden idézni, melyek 
a történeti hűség szempontjából is érdekesek, és csak azután 
térek át az ujabb vizsgálatokra. 
Muncke'-, ki különben maga is sokat foglalkozott a rezgő- 
hártyákkal, ezen tárgyra nézve igy nyilatkozik : „Die Unter- 
suchungen der Schwingungen gespannter Membranen dürften 
unter allen akustischen Problemen die grössten Schwierigkeiten 
darbieten, wenn man die möglichen Arten theoretisch bestimmen 
und die erhaltenen Resultate durch die Erfahrung prüfen 
wollte, inzwischen würde die hierauf verwendete Mühe um so 
• Gehlerts pliys. Wörterbuch. Vlll. kt. 220.— 226. 1. 
Melde, Akustik. 1883. 108. — 133. 1. 
^ Gehler's phys. Wörterbuch. VIII. 220. 1. 
1 
