- 2 — 
weniger belohnend seyn, als die in der Wirklichkeit vor- 
kommenden ohne Zweifel sehr einfach sind." Hogy Mnncke 
mennyire csalódott okoskodásában, majd a következőkből ki 
fog derülni. Nem volna sok, ha mindazt, a mi a hártyák 
rezgéseire vonatkozik, itt elősorolnám, de elegendő, ha csak 
azt hozom fel, a mi némi értékkel bir. Sokkal helyesebben 
érvel e tekintetben Chladni : „Eine an beiden Enden gespannte 
Membrane von überwiegend grösserer Länge als Breite, schwingt 
nnbezweifelt einer gespannten Saite analog; es lassen sich da- 
her in jener eben diejenigen Knotenlinien annehmen, die in 
dieser vorhanden sind, obgleich auch neben diesen, den Ton 
begleitenden, noch andere von verschiedenen Ordnungen auf 
gleiche Weise, als bei starren schwingenden Blächen vorhanden 
seyn mögen."' 
Marx, ki annak idejében talán legtöbbet foglalkozott a 
rezgő hártyákkal, igen helyesen érvel, midőn azt mondja, hogy 
a hártyákon a rezgések annál könnyében idézhetők elő, minél 
vékonyabbak és egyenletesebbek azok, de téved, midőn a 
következőket állítja:"' „Die einzige Art von Membranen, die 
sich zur Erzeugung von Tönen eignen, sind die aus Cautschuck 
oder Federharz." — Bőr, selyem, vászon, papir, hólyag stb. 
egyaránt szabályos rezgésbe hozhatók és az azokon keletkező 
hangidomok ellen nem lehet semmi kifogásunk; kisérleteim 
hosszú sorában azonban a finom, fekete szinű, úgynevezett 
„satiné- papir" legjobbnak bizonyult be. — Marx fentebbi 
szavaiból még azt is lehet következtetni, hogy ő nem is sejtette, 
miszerint a hártyákon nemcsak kereszt-, hanem hossz rezgések is 
lehetségesek. 
Muncke, ki a hártyákra vonatkozó régibb ismereteket 
összegyűjtette, azokat kritikailag tárgyalta és maga is sokat 
kísérletezett, a nyert eredményekről egészen leplezetlenül a 
következőket irja:^ „Allein wie anhaltend auch mein Bemühen 
war, so konnte ich doch auf der Aeoline* ausser dem vom 
Erfinder (Marx) erwähnten Schnarren, keinen Ton damit hervor- 
' Cliladni, Akustik, Neuere deutsche Ausgabe 1830. 
* Gehler's pliys. Wörtb. VIII. és Scliweigger's - Seidl's Jahrbuch 1832. 
Gehler's pliys. Wörth. VIII. 225. 1. 
^ Melde, Akustik 1883. 115. 1. 
