- 6 
bői eredő s teljesen kifejlődött idomok a köralakű hártyákon 
concentrikus körök, vagy concentrikus körszeletek, illetőleg 
gömbölyített körszeletrészek, mig a négy szegletes hártyákon a 
teljes kifejlődésnél négyzet alakokra emlékeztető hangidomok 
fejlődnek (1 — 6-ik ábra). 
Az igy keletkezett és teljesen kifejlődött hangidomok már 
most bizonyos rendszer szerint könnyen osztályozliatók. Ezt a 
rendszert egyszerűen „Oszlási rendszer"- nek nevezem. 
Ha pl. valamely hártya szélép csak egyetlenegy interferenz- 
kör képződik, akkor az idom ,,Elsörendii null- oszlás á^^ osztályba 
tartozik. Rövid megjelölése pedig: (l.„). Ezen esetben a hártya 
úgy rezgett, hogy az egész felülete felváltva föl- és leszökött, 
— éppen úgy mint valamely kifeszített húr, midőn félhullámú 
keresztrezgéseket végez. A hártya középpontja legnagyobb 
magasságra emelkedik és legnagyobb mélységre sülyed s azért 
ezen pont ,,Rezgést közéjijjontnak"' neveztetik. Az ilyen kereszt- 
rezgésnél a homok függélyesen felfelé ugrik és hevesen kavarodik. 
Ha a hártyán két concentrikus kör mutatkozik, akkor az idom 
elnevezése: ,^Másodre]idű mdl-oszlás^' (^-oO Rezgését valamely 
1 és kullámú húr híven jelzi, ha azt egy körsíkon meg- 
forgatva képzeljük.) 1-só' ábra. 
Ha három concentrikus kört látunk, akkor Harmadrendű 
null-oszlássaV van dolgunk (S.q.) stb. 
Ha a hártyaidom két egyszerű félkörre oszlik, akkor az 
idom ^, Elsőrendű kettős oszlási'* osztályba tartozik (1. .); ha 
pedig két, három {2'ik ábra) négy stb. ilyen félkör egymásban 
lép fel, akkor „Másod-, harmad-, negyed- stb. -rendű kettős- 
oszlással" van dolgunk (2.2., 3...»., 4.2- stb.) — „Hármas-oszlás'^ 
és egyáltalában páratlan számé oszlások nem léteznek. 
Ha ilyesmit látunk, ez csak annak a jele, hogy az idom 
nem fejlődött ki tökéletesen és hogy némely (többnyire minden 
második) interferenzvonal kimaradt, vagy hogy az egyes inter- 
ferenzvonalak szabályellenes ugrásokat tettek, így pl. 6-ik 
ábrán az níl'' interferenzvonal. 
Most következik az „Első-, másod-, harmad-, negyed- 
stb. -rendű, négyes-, hatos-, nyolczas-, tizes- stb. oszlás", (l.^., 
2.4., 3.1.; 2.ß, 2.3., 3.J,,., 3.1;^.; 4.8-, 4.j(j., 4.j .; 5.^., 5.,., 
5,ß.; O-Bv ^'lov ^-12^ ^ 14 stb. stb.) 
