-. 7 — 
Az ide mellékelt / — 6-dík áhra teljes képet nyújtanak 
nekünk az egész „Oszlási rendszer" -ről. Osztályozásuk: 2.,,., 
3..^., l.g-j 4.13., 6.,ß., l.g. ~ Előfordulnak ugyan szabály- 
talan idomok is, pl. a 6-dik áhra, de ha ezeken a (rezgési 
középpontokat szem előtt tartjuk, akkor a keletkezett idomok 
a kellő oszlási osztályba többnyire igen könnyen beilleszthetők, 
így j)l. az ide mellékelt 6-dik ábra az l.g. oszlást mutatja; 
ezen idomnál az níl' Interferenz vonal szabály ellenes vonulugrást 
tett és minden második interferenzvonal kimaradt. 
Rezgést középpontok^^ alatt értjük egyúttal ama köralakú 
foltocskákat is (."-dik ábra), melyek a megfelelő területek közepén 
nem homokból, hanem a homok közé kevert lycopodiumból képzó'd- 
nek. Ezek tulnjdonképen a Savart-féle „secundär- idomok". Ha 
a rezgési középpontok hosszabb vonalakká fejlődnek ki, akkor 
,,rezgésí középvonalak'' -ivá\í neveztetnek 2-dík és 6-dik ábra). 
Az ^^indifferens területek^' alatt értjük azokat a részleteket, 
melyek az interferenzvonalak között, a rezgő -területeken 
kivül keletkeznek és a melyeken a homok látszólag nyugvásban 
maradt, (Lásd a 3-ik ábrának d területét és ugyanazon idom- 
nak szélén mutatkozó bevágásokat, vagy pedig az 5-dik ábrán 
a középpont körüli területet és egyúttal azon kisebb területeket, 
melyeken az interferenzvonalak látszólag metszik egymást.) 
Ha most igen magas hangokkal kísérletezünk, akkor a 
transversális rezgések kimaradnak és a hártyákon oly hang- 
idomok keletkeznek, melyek a hosszrezg'ésekből erednek. 
{8-dih és 9-dik ábra). — Ezen rendkívül érdekes és legelőször 
általam észlelt tünemények igen könnyen létrehozhatók akként, 
hogy a hártya keretére ragasztott 10 — 20 milliméter széles és 
3 — 10 milliméter magas parafadugócskákat, melyekről különben 
már a bevezető sorokban megemlékeztem, vizes üvegcsővel 
dörzsöljük ; vagy még biztosabban, ha valamely hártya keretére 
0'5 cm. vékony és 25 — 30 centiméter hosszú üvegrudacskát 
agy üvegcsövet helyezünk s annak lefelé álló végét vizes 
anellel dörzsöljük. Hogy ezen kísérleteknél hosszabb és vas- 
tagabb üvegcsövek is alkalmazhatók, önként érthető. Ily módon 
valamely 400 mm. oldalhoszszal biró, négyzetalakú hártyán, 
50 - 60 egymással párhuzamosan futó, de rovátkás interferencz- 
vonalat könnyen előállíthatunk és ekkor az alkalmazott porok 
