— 8 - 
(Ij^copodium, elefántcsont -por, homok stb.) oly éles vonalakban 
s oly szabályosságai helyezkednek el egymás mellé, mintha a 
hártya fekete felületére aczéltollal volnának odavésve. - De 
40 - 60000 rezgési számnak megfelelő hangidomokat még 
biztosabban állíthatunk elő, ha valamely hártyának fakeretébe 
varrőtíít függélyesen szúrunk és azt középpontja közelében a 
balkezünkben levő ollóba szorítván, a tíí alsó részét keskeny 
hegedű vonóval dörzsöljük. Az ollóval a tű rezgését szabályozzuk. 
- - Ezekhez a kísérletekhez azonban mégis a tűfogó (Stiel- 
klöbelien) a legalkalmasabb készülék, mely minden órásnál 80 
krajczárért kapható s melyben valamely vékonyabl) kötőtíí 
tetszésünk szerinti magasságban beilleszthető — tehát hangol- 
ható — s aztán balkezünkkel egyszerűen a hártya keretére 
szorítandó és a hegedűvonóval dörzsölendő. ' Csak kis gyakorlat 
kell ahhoz, hogy a tűfogó segítségével oly idomokat idézhessünk 
elő, melyeiméi semmiféle hangot nem hallunk s a melyeknek 
megfelelő interferenzvonalak 2 — 3 mm. távolságban - félhuUdm- 
hoss?:nyira — helyezkednek el egymás mellé. 
Feltéve már most, hogy a papirban a hangterjedés sebessége 
egyenlő a levegőbelivel (ámbár nagyobbnak veszik), akkor 
n ~ c : >^ képlet szerint, n --= 340000 mm : 6 mm. 56666 
rezgési számmal van dolgunk. 
Hogy itt csakugyan hossz- és nem IcereszLrezgések szerej)e]- 
nek, már onnan is következtethető, hogy ezen hangidomoknál 
sem a hártya feszültsége, sem súlya, sem alakja, sem pedig 
annak megterheltetése nem jön tekintetbe; sőt a kisérleteket 
minden előkészités nélkül akképen is megtehetjük, hogy egy 
ív papirt egyszerűen az asztalra teszünk, - ha éppen akarjuk, 
tetszés szerinti súlyokkal megterhelhetjük, vagy bármely részén 
kilyukaszthatjuk és azután a szabad felületét igen finom homok- 
kal behintvén és a tűfogót a papir bármely pontjára függélyesen 
állítván, annak kötőtűjét hegedű vonóval dörzsöljük. A hangidom 
abban a pillanatban előáll és a papir egész felületén terjed el. 
Ha itt ti^ansversális és nem longitudinális rezgéseket tételezünk 
fel, akkor kísérleteink minden eddigi hártya- elméletnek elleni- 
mondanak és az azokra vonatkozó törvényekkel ellenkeznek. 
' Lásd: „Zeitschrift für den phys, u, ehem. Unterricht." Berlin 
1891. 343. lap. 58 -ik ábra. 
