- 11 - 
köuiiijetL elérjük, ha a két hlietöíty eg/.eidó' hárttját néháruj centi- 
méternii í tdcohá^han ^árlmzamosan egymás felé ]ieb/e.iznk s aztán 
a felsőt valami módon (pl. üvegcsővel) megrezegtetjük?) 
18. ^ liártiják annál szaháljjosahhan rezegnek^ minél fogé- 
konyahhoJc a hang idomok kéj^ződésére s minél tisztábbak és 
magasabbak az áttett hangok. 
19. Ha valamely hártga a kellő részekre maradék nélkül nem- 
oszolhat el, de az iiiterferenczvonalak képződésére mégis alkahnas, 
akkor annak szélén ^j^- — '/^ hnlUbnhoszszal biró ronall. özök tűnnek 
Jel, melyek a méréseknél mellőzendők. Ugyanaz áll a hártya 
/.ereién képződő s többnyirenagyobbhidlánihoszszal biró interferencz- 
vonalakról is^ 
20. Ugyanazon hártyán egyidejűleg több rendbeli hangnak 
7neg felelő interj'eren?:vonal is léjyhet föl s ez által az idom a 
kellő mérésekre alLalmatlanná v,Uik. 
21. Vonalngrások és vonalkimar adások igen gyakori tüne- 
mények úgy a hártyákon, valaviint a szilárd lemezeken is. Ezek 
által az idomok igen lényegesen módosainak, különösééi pedig ha 
keresztrezgésekből erednek. 
22. A hártyáién és szilárd lemezeken egyidejűleg több rend- 
beli oszlás és hullámfoszlás is léphet föl. 
23. A hosszrezgéseknél sem a hártyának vastagsága, sem pedig 
súlya nincsen befolyással a hangidomok képződésére. 
24. A keres ?:trezgéseknél a hártyának megterh éltetése és minden 
más megváltoztatása nagy szerepet játszik. 
25. A hártyaidomok azért kiilömböznek lényegileg a szilárd 
lemezek idomaitól, mivel ez utóbbiak nem fejlődhetnek ki egészen'^ 
igy pl. a (S-ik ábraj hártyaidoniunk megjelelne a Cídadni-féle 8 
ágú csillagnak úgy a kör-, valamint a négyzetalakú lemezeken, de 
mig a hártyán az egész félíndlám fejlődik ki, adaig a szilá7'd 
lemezen köridheiül csak V4 hullám-hossz szerejjel, melynek rezgési 
közéjypontja mindig a lemez szélére esik. Ugya-uez áll a 6-, 10-, 
12- slb. oszláséi idomokról is ; a rokonság mindenütt könnyen fel- 
található. Röviden azt is mondhatjuk, hogy a szilárd lemezek 
rezgése a rezgő pálczáklal, a hártyáik rezgése pedig a rezgő húrok- 
kal hasonlitható össze. 
26. A hosszrezgéseknél a mozgás a rezgő test sik jávai pár- 
huzamosan halad és éppen úgy, mint a keresztrezgéseknél, álló 
