- 04 - 
Az utóbbi két víírost a/ért vettem be a táblázatba, mivel 
ma — ami a polgári lakosság számát illeti — Pozsonyt meg- 
előzik. Szándékosan használom a polgári szót, mivel a katonaság- 
gal együtt viszonyaink kissé javulnak. 
Összes — polgári és katonai — lélekszámot tekintve a 
fenti városok igy következnek egymás után: 
összes polgári ós 
katonai lélekszám ; 
Budapest 
505.763 (13.835) 
Szeged 
87.410 
(1841) 
Szabadka 
73.526 
(789) 
Debreczen 
58.958 
(2012) 
Pozsony 
56.048 
(8687) 
Hódmezó'-Vásárhelv 
55.6-26 
(151) 
Temesvár 
43.438 
(3554) 
Kolozsvár 
34.858 
(2102) 
Kassa 
32.165 
(3281) 
Sopron 
29.543 
(2330) 
A zárjel alatti számok a katonai né})esség lélekszámát 
jelentik. 
Látható ezekből, hogy Pozsony már 1850 óta határozott 
visszaesést tüntet fel, melynek oka kétségtelenül fóleg a politikai 
viszonyok változásál)an rejlett, melyek a hajdani koronázó 
város jelentó'ségét nagy fokban leszállították, ügy hogy városunk, 
mely még 1848-ban is az ország központja volt, lassanként 
csak egy megye székhelye maradt. 
Játszottak-e más okok is közre, hogy Pozsony városa 
népességének szaporodása más városokéval arányban nem áll, 
az talán a későbbi adatokból fog kiderülni. 
Foglalkozzunk egyelőre avval, hogy elemezzük azt a kevés 
sza])oi'odást, melyet városunk feltüntet. Tudvalevőleg, a városok 
néjxíssége kétféle módon szaporodhatik. Direkt úton ügy, hogy 
a szühítések száma felülmúlja a halálozást és a kettó közötti 
külömbözet adja a népesség direkt szaporodását vagy indirekt 
Ti ton, hogy a né])esség bevándorlás által szaporodik. 
