- 96 - 
aránylag sok öreg nyugdíjas (^1, akik között a halálnak persze 
könnyebb az aratása. 
A halálozásokkal szemben álhuiak a születések. Füzeknek 
arányszáma a fentiek szerint })ersze kisebb mint a halálozásoké. 
Ha például, hogy ujabb adatokkal szolgáljunk, az 1891. évet 
veszszük, űgy ebben az esztendőben Pozsonyban született 191h5, 
míg meghalt 2020 lélek a külömbözet 107 vagyis 1000 lélekre 
36 "5 születés és 38 '5 halálozás esik. Pozsony lakossága tehát 
ami a tiszta népszaporodást illeti, 1891-ben minden ezer 
emberből kettőt veszített. Hasonlítsuk ezt össze a többi városokkal : 
1891-ben esett 1000 lélekre: 
A váras neve Születés Halálozás Szaporodás 
Budapest ... 37-5 29*0 8'5 
Debreezen 38-4 32*4 6*0 
Kassa. 40*0 36-7 3*3 
Pozsony 86 5 38 5 -3 0 
Sopron 34-6 26*0 8-0 
Szeged ......... 42-7 29*9 12-8 
Temesvár 30^8 30 8 O'O 
liáthatjuk ebből a táblázatböl, hogy hozzánk hasonló 
viszonyok esakis Temesvárott léteznek. 
Amilyen szomorú az a tény, hogy a direkt népszaporodás 
nálunk tulajdonképen népíbgyást jelent, olyannyira örvendetes 
lehet ránk nézve a bevándorlás statisztikájának elemzése. 
A bevándorlás többnyire annak a vonzerőnek a jele, melyet 
egy város az idegenekre gyakorol. Hogy Pozsonyt nemcsak 
természeti fekvése, természeti előnyei teszik méltóvá arra az 
előszeretetre, melylyel az itt letele])edők irányában viseltetnek, 
hanem hogy ebben nagy része van városunk kulturalás előre- 
haladottságának is, azt később fogjuk felismerni, midőn városunk 
kultui'áját a t()bl)i városokéval össze fogjuk hasonlítani. 
Hogy az indirekt szaporodásban Budapest mint hazánk 
fő- és székvárosa halad legelői, az csak természetes. Utána 
Temesvár és Pozsony következnek. Utánunk van Sopron, 
A többiek messze mögöttünk maradnak. Legkisebb vonzerőt 
gyakorol, ügy látszik. Szeged, mely alig mutat hatodannyi 
bevándoj'h')t^ mint Pozsony. A be-, illetve kivándorlást külömben 
