— 108 - 
ág evang. 3475 férfi 3872 nő = 7347; ev. református 
276 férfi + 249 nő = 525; unitárius 11 férfi + 7 nő - 18; 
egyéb keresztény hitvallású 12 férfi -}~ 12 nő = 24; zsidó 
2863 férfi -f- 2533 nő = 5396. A hitfélekezetek szaporodását 
az utolsó 10 év alatt a következő számok mutatják. 
A lakosságnak hány százaléka volt : 
rúm. katli gör. kath. gör. keleti ágostai református zsidó 
1870-ben 74*59 — — 15-,2 O'gg 9*,^ 
1890-ben 74*,3 - - 14v> l'o« 10-,o 
Ezekből a számokbői láthatjuk, hogy csakis a reformátusok 
és a zsidók szaporodtak, még pedig amazok O'^^y emezek O*-, 
százalékkal, úgy hogy tulajdonképen lényeges változás más 
nem igen észlelhető, minthogy az ágostai evang. felekezet 
százalékkal fogyott. 
Foglalkozzunk ezek után egyik legfontosabb kérdéssel, 
t. i. a lakosságnak aiujanyelvécel és nyelvismeretével — Meg- 
jegyzem, hogy nyelvismeret alatt a statisztikai közleményekben 
csakis a hazai nyelvek (magyar, német, tót, oláh-orosz, horvát- 
szerb, ruthén, vend) ismeretét dolgozták fel. 
A külömböző nemzetiségek létszáma Pozsonyban következő: 
összt s polg. ji^j^gya^p német tót uláh ruthén horvát-bz, egyéb 
népesség 
1890-ben 52.411 10.433 31.404 8709 18 16 232 1599 
1880-ban 48.006 7537 31.492 7537 - 144 1296 
Összehasonlítva az 1880-ban talált viszonyokkal, a haladást 
igen örvendetesnek kell mondanunk. Mert míg 1890-ben az 
összes polgári népesség csak 9*,8 százalékkal szaporodott, addig 
a magyarság szaporodása 38*4 2 százalékot tesz ki, a németek 
0*;b7()~^^ fogytak, de a tótok 15*5, "/o-í^^ szaporodtak. Alakos- 
sághoz viszonyítva a nemzetiségeket, a következő arányszámokat 
kapjuk. 
Az összes polgári népességből volt: 
magyar német tót horvát-szerb egyéb 
1880-ban l5*,o 65*«, 15-,o 0*3, 2-,o 
1890-ben 19*o, 59*,,2 16v,, 0*44 3*0^ 
Ebből az összeállításból látható, hogy a magyarság hódítása 
mégsem (jly nagy, mint azt várni lehetett volna. A lakosság 
arányában egészben csak 4*ai " ,)-kal szaporodott. 
